- 8 - 



I Meöalland findes flere Kanaler med stillestaaende Vand, 

 hvis Vegetation i et og alt ligner disse Søers. Foruden de ovenfor 

 nævnte Arter forefandtes her Garex Lyngbyei blandt de domi- 

 nerende Arter og som subdominerende: Hippuris vulgaris, Galtha 

 palustris og Ranunculus reptans. Den sidstnævnte var uden Blomst, 

 og de krybende Stængler var af en forbavsende Længde, under- 

 tiden over 1 Meter. Vandet havde sikkert for stor Dybde til, at 

 Blomsterskuddene kunde naa op over Vandfladen, og muligvis har 

 den vegetative Vækst derved taget Overhaand. I det dybe Vand 

 saas intet Tegn til Blomsterskud, medens disse paa lavt Vand var 

 rigelige. 



Andre Steder, f. Eks. paa Strækningen mellem Küöafljöt og 

 Skaptå 1 ), hvor der flere Steder nær Lavamarkerne findes fugtig, 

 gruset-leret Bund, træffes mindre Smaasøer af ringe Dybde. Disse 

 afviger fra de omtalte Søer omgivne af Kærvegetation ved langt 

 ringere Artsantal og Vegetationens langt mindre Frodighed. I størst 

 Mængde forekom: 



Potamogeton filiformis. Myriophyllum alterniflorum. 

 Limosella aquatica. Ranunculus reptans. 



Mindre rigeligt forekom: 



Potamogeton gramineus. Heleocharis palustris. 



I Forbindelse hermed passer det bedst at omtale de Vandrender 

 (Kelda), der saa hyppigt træffes i de fugtige Engstrækninger. Her 

 vokser for det meste de samme Arter som i Søerne, men i langt 

 ringere Antal, og Vegetationen opnaar sjælden saa stor Frodighed 

 som i Søerne. Følgende Arter optraadte i størst Mængde: 



Garex Lyngbyei. Sparganium affine. 



Glyceria fluitans. Potamogeton gramineus. 



Heleocharis palustris. 



Rigelig forekom følgende Arter: 



Ranunculus hyperboreus. Ranunculus reptans. 



Batrachium paucistamineum. Alopecurus fulvus. 



Flere Steder nær Eyjafjöll er den flade Landstrimmel langs 

 Fjældene meget fugtig, og naar det regner, flyder Vandet overalt, 

 f. Eks. ved Præstegaarden Holt. For at beskytte Vejene har man 



') Se ogsaa under Stjornarsandur p. 23. 



