— 86 - 



faa at vide, hvilke Alger der driver i Land paa denne Kyst, men fordi 

 man derigennem faar Oplysning om, hvilke Alger der enten ved egne 

 Flydeapparater eller ved at være fæstede til Alger, som er forsynede 

 med saadanne, eller til andre flydende Genstande er i Stand til at føres 

 en længere Strækning gennem Havets Overflade fra den ene Kyst 

 til den anden. Jyllands Vestkyst turde være særlig gunstig for slige 

 Undersøgelser, idet de fremmede ilanddrevne Alger er ualmindelig 

 lette at finde der og i Regelen ogsaa lette at erkende som saa- 

 danne, dels fordi to af de vigtigste Driftalger ikke vokser ved denne 

 Kyst og dels fordi Plantevæksten udfor Kysten gennemgaaende er 

 fattig eller helt mangler og selve Strandbredden altid er uden Be- 

 voksning. Da disse Undersøgelser væsentlig har Interesse for Spørgs- 

 maalet om, hvorvidt Alger, efter paa den Maade at være ført fra 

 en Kyst til en anden, er i en saadan Tilstand, at de eventuelt vilde 

 kunne sætte Bo og indvandre paa denne, har jeg tillige meddelt 

 Oplysninger om, i hvilken Tilstand Algen er ankommet til Jyllands 

 Kyst, og navnlig om den var fruktificerende. 



De meddelte Oplysninger er vistnok meget ufuldstændige, og 

 det kan sikkert ventes, at fremtidige Undersøgelser vil bringe ad- 

 skilligt Nyt for Dagen. Jeg meddeler dem nu, fordi de dog fore- 

 komme mig at frembyde nogen Interesse, eftersom der i Virkelig- 

 heden foreligger saa overordentlig faa nøjagtige Oplysninger i denne 

 Retning i Litteraturen 1 ). 



Jeg benytter Lejligheden til at meddele Iagttagelser over iland- 

 drevne Blade af Bændelfangen paa Jyllands Vestkyst. Paa Nord- 

 vestkysten finder man disse Blade saa ofte, at man uvilkaarlig 

 kommer til at spørge, om denne Plante da ikke voxer udfor denne 

 Kyst. Mine Skrabninger har altid kun givet et negativt Svar, og 

 dette er paa det bestemteste blevet bekræftet af alle de Fiskere ved 

 Skageraks-Kysten, hos hvem jeg har søgt Oplysninger desangaaende. 

 De hævdede alle, at Zosteraen kom med østlig Strøm fra Kattegat. 

 Naar man kender denne Plantes Optræden i Kattegat, og tillige 

 kender Bølgebevægelsens og Strømmens Styrke i Vesterhavet under 

 vestlig Storm, kan man ikke være i Tvivl om, at dette Hav ikke 

 frembyder Voksesteder for Bændeltangen. Det er en Plante, som 

 kun trives paa nogenlunde beskyttede Steder, hvor den løse Bund 

 ikke er underkastet væsentlige Forandringer ved Strøm og Bølgeslag. 



') Smlgn. R. Sernander: Uen skandinaviska vegetationens spridningsbiologi. 

 Upsala 1901, S. 115. 



