Skildringer af Vegetationen i Island. 



III— IV l ) 



Af 



C. H. Ostenfeld. 



III. Om Vegetationen paa Islands Nordvesthalvø. 



Islands Nordvesthalvø er geologisk ret ensformet, idet den be- 

 staar af ældre Basaltfjælde, hvor ingen vulkansk Virksomhed har 

 gjort sig gældende efter Istiden — fraset nogle varme Kilder. Halvøen 

 er meget bjærgfuld og stærkt sønderskaaret af mange og dybe 

 Fjorde, adskilte af høje Fjældmasser; man mangler her de store 

 flade Ørkenstrækninger og Lavamarker, der er saa karakteristiske 

 for det meste af Island. Fjældmasserne er ovenpaa gerne afrundede 

 eller flade, saaledes som Basaltfjælde plejer at være, men da der 

 de fleste Steder er saa mange Fjorde og Dale, bliver der ingen 

 Plads til større Plateauer; kun et Par Steder findes der saadanne, 

 men de er isdækkede (Glamujökull og Drangajökull). 



Vegetationen i denne Del af Island afviger, saa vidt jeg kender 

 den, ikke ret meget fra det sædvanlige; dog faar den ved Land- 

 skabets særegne Konfiguration ogsaa lidt Særpræg; fremhæves kan 

 saaledes, at store Sand- og Grusflader med deres fattige Vegetation 

 og store Kærstrækninger, samt Lavlands-Grimmiaheder (Grimmia- 

 hraun) ikke er nær saa udbredte paa Nordvesthalvøen. De Plante- 

 Formationer, som er mest fremtrædende, er Fjældenes fattige Fjæld- 

 mark og Liernes og det flade Lands Hede. Mit Kendskab til 

 denne Del af Island stammer fra kortere Besøg i 1895 — 1896 med 

 Ingolf-Ekspeditionen; det var hovedsagelig i Dyrafjöröur, at jeg 

 havde Lejlighed til at gøre Udflugter under forskellige Ophold der 

 i Juni, Juli og August Maaneder; desuden gjorde jeg i 1895 en 

 mindre Ekskursion i Skutulsfjöröur og i 1896 i Latravik 

 (Aöalvik). 



') For Partierne I— II se Botanisk Tidsskrift, 22, 1899. 



