— 112 — 



Omtrent midt i Dyrafjöröur paa Sydsiden ligger Handelsstedet 

 |nngey ri, udfor hvilket vi oftest laa til Ankers. Herfra gjorde 

 jeg Udflugter ind i Fjorden baade paa Nord- og Sydsiden. Vege- 

 tationens Fordeling var i Almindelighed følgende: Nærmest Stranden 

 undertiden en fattig Strandflora, dernæst et Bælte af forskellig Bredde 

 med kæragtig Vegetation; dets Udvikling afhænger af Jordbundens 

 Hældning og Tilstedeværelsen af nedsivende Vand. Naar Jord- 

 overfladen ovenfor dette begynder at skraane noget mere, bliver 

 Vegetationen mindre hydrofil; der kan optræde en Stribe af en 

 Græsli, men Hovedpladsen indtager en Hede af meget blandet 



Fig. 1. Det Indre af Dyrafjöröur, set fra Sandafell. De jævnt skraanende 

 nedre Dele af Fjældene er hedeklædte. 



Sammensætning; denne Hede fortsættes op ad Fjældskraaningen 

 saa længe, indtil Hældningen bliver for stejl til at bære en tæt 

 Vegetation ; den store Mængde Ras, som føres ned af Fjældsiderne, 

 især i Vaartiden, opriver og ødelægger Vegetationstæppet. Undertiden 

 er Fjældets Skraaning saa jævn, at Heden kan blive ved helt op; 

 dette er dog kun Tilfældet med lavere Fjældpartier, og Heden 

 findes næppe udviklet som Formation ret meget over 300 Meters 

 Højde. Ovenfor Heden paa Fjældenes øvre Skraani riger og paa 

 deres Topflader findes kun hist og her Planter; det meste er nøgent; 

 vi faar her en Fjældmark, eller hvor den faste Klippe træder frem 

 en fattig Klippevegetation i Sprækker og paa Afsatser. Foruden 



