- 118 - 



Eksempler: 



1. Birkekrat i Bunden af Dyr a fjör Sur (V7 1896). — Krattet dannes af 

 Betula pubescens, men desuden findes Bastarden og B. nana, Salix phylici folia, 

 S. lanata og Juniperus. Bundvegetation er Ranunculus acer, Geranium silva- 

 ticum, Aspidium dryopteris, A. phegopteris, Hieracium sp., Taraxacum, Antho- 

 xanthum, Pirola secunda, Alchimilla Wichuræ, Angelica silvestris, Aspidium 

 lonchitis. 



2. Birkekrat paa Skraaningen ved Valseyri, Dyrafjörbur's 

 Nordside ( 6 /e 1896). — Krattet dækker Lierne indtil ca. 300 Meter, men ikke 

 mere end knæhøjt paa de fleste Steder; talrige smaa Bækløb risler mellem 

 Buskene. De bestaar næsten udelukkende af Betula pubescens med ganske 

 enkelte Salix lanata og S. phylici folia. Bundvegetationen er Ranunculus acer, 

 Taraxacum, Leontodon autumnale, Hieracium sp., Geranium silvaticum, Agro- 

 stis alba, Aira flexuosa o. ft. Græsser, Aspidium filix mas, A. pliegopteris, A. 

 dryopteris og Athyrium filix foemina. 



3. Birkekrat paa Skraaningerne i Lambadalur, DyrafjörÖur 

 ( 4 /7 1896). — Krattet bestaar af lave Betula pubescens blandet med Salix lanata. 

 Bundvegetationen er Geranium, Alchimilla sp., Ranunculus acer, Taraxacum. 

 Aspidium lonchitis, A. filix mas og A. dryopteris. 



4. Birkekrat paa Skraaningen ved Lâtravik, AÖalvik ( 8 / 7 1896). 

 — Ganske lave Betula pubescens med følgende Indblandingsplanter : Ranun- 

 culus acer, Carex atrata, C. rigida, Potentilla verna, Salix glauca, Aspidium 

 lonchitis, Athyrium filix foemina, Botrychium lunaria, Viola montana, Rubus 

 saxatilis o. fl. 



4. Gramiiiéformationer. I forskellige Samfund spiller Gramineer 

 Hovedrollen, og omend det vistnok er noget kunstigt, kan disse 

 sammenfattes under Navnet Graminéformationer (svarende til H. 

 Jonsson' s „Græsmarken" (1900 p. 60)). Dog bør man vist heraf 

 udskille den gødede Hjemmemark, Tunet, som noget for sig. Om 

 den har jeg intet at fortælle (cfr. Jonsson, 1895 p. 60). Derimod 

 vil jeg kortelig omtale Nardus-Associationen; det er et Plante- 

 samlag, som findes ret udbredt og rent i smaa skraanende Lav- 

 ninger paa Fjældene; Bunden er Mor og middeltør, lidt fugtigere 

 end Heden, og Nardus indtager altid en lavere Plads end Hedens 

 Smaabuske. Paa et tilsvarende Niveau ved den nederste Del af 

 Fjældskraaningerne findes ofte en A nthoxanthu m -Association, 

 undertiden blandet med Nardus. Indblandingsplanterne i begge er 

 dels Udløbere fra Heden, dels fra Kærene, og dels Urter som f. Eks. 

 Veronica alpina, Phleum alpinum, Carex capillaris, Agrostis alba 

 og A. vulgaris, Thalictrum, Festuca rubra o. 11. Nær Stranden, 

 findes endelig en Graminéformation paa ret tør, flad Bund; den er 

 oftest dannet af Festuca rubra. En saadan Festuca-rubra- 

 Association ved Valseyri i DyrafjörÖur havde som Indblandings- 

 arter ikke mindre end 4 G 'entiana- Arter, nemlig G. campestris, G. 

 amarella, G. aurea og G. serrata. 



