- 158 — 



Indflydelse fik en overordentlig stor Andel i Skovens Forsvinden 

 fra mange Egne af Jylland, saa har visse Naturforhold maaske haft 

 en lige saa stor og dermed sideordnet Betydning, og særlig tør 

 det formodes med nogen Grund — Sikkerhed derfor kan vel aldrig 

 skaffes — at Skoven forsvandt fra mange Jorder, hvor den kun 

 kunde leve i begrænset Tid, fordi Næringsstofferne i Jordbunden 

 ikke var tilstede i tilstrækkelig stor Mængde for en fortsat betydelig 

 Produktion af Plantestof; herunder kom Skovens Træer til at lide, 

 de disponeredes for andre Faktorers skadelige Indflydelse, og For- 

 yngelsen hindredes eller gik tabt (smlgn. P. Gr aebner). Disse Natur- 

 forhold i Forening med Menneskets Indflydelse betingede altsaa 

 Skovens Undergang og dermed Hedens Fremgang, hvorefter Kampen 

 mellem disse Samfund og Fordelingen af dem ogsaa i dette Til- 

 fælde bliver et Ernæringsspørgsmaal, et økologisk Spørgsmaal. Og 

 ser man bort fra de ovenfor nævnte „muldede "Heder, hvoraf der 

 i Danmark sikkert kun fandtes faa (bl. a. Bornholms „Højlyng"), og 

 hvor Skovtræer har ret gode Muligheder for atter at vinde Terræn, 

 saa bliver den Fattigdom paa Næringsstoffer, der er ejendommelig 

 for langt det overvejende Areal af Hede i Danmark, vel værd at 

 fremhæve for Hedeformationens Karakteristik, idet den er af af- 

 gørende Betydning for Hedesamfundets Kamp med andre Samfund, 

 specielt Skoven. — 



I Klitterrænet langs Jyllands Vestkyst fremkommer der, som 

 tidligere omtalt af G. Raunkiær, E. Warming o.a. Forf., Heder 

 paa de store, snart tørrere, snart fugtigere Flader mellem Klithøjene. 

 Mellem et Areal, hvor Hedeplanter danner en sluttet Plantevækst, 

 en Klithede, og et saadant, hvor de optræder mere eller mindre 

 spredt, medens Planter, der tilhører „den graa Klit" danner Hoved- 

 vegetationen, er der selvfølgelig en jævn Overgang; men i Almin- 

 delighed vil det ikke være vanskeligt paa de enkelte Punkter at 

 træffe en Vurdering af, hvad der er Hede og hvad ikke. Klit- 

 hederne har den samme magre Jordbund som Hederne inde i 

 Landet, men da disse Heder er af saa ung en Alder, er de humøse 

 Aflejringer („Lyngskjolden") af meget ringe Mægtighed, og som 

 Følge deraf mangler ogsaa enhver Lagdeling af Overgrunden i 

 Blysand og Al. Ogsaa i Vegetationsforholdene er der karakteri- 

 stiske Forskelligheder mellem Klitheder og de gamle Heder paa 

 Diluvialsandet, hvilket allerede G. Raunkiær gør opmærksom paa 

 (40), og hvortil jeg lejlighedsvis vil komme tilbage. 



