— 188 — 



man langs Jærnbanelinjen Ringkøbing— Vemb paa mange Punkter* 

 hvor friske Jordlag (Hedesand) kommer frem efter Opførelsen af 

 Jordvolde langs Linjen, kan finde en overordentlig rigelig og frodig 

 Opvækst af Gyvel. 



Sarotkamnus vokser altsaa ikke alene paa Hederne, men dens 

 Forekomst i vort Land er dog i første Række knyttet til Stræk- 

 ninger, hvis Hedekarakter endnu er bevaret eller er under Udvik- 

 ling. Om dens Optræden i Heden maa det, i Tilslutning til hvad 

 der ovenfor er sagt, fremhæves, at den mangler paa de alholdige 

 Heder (i alt Fald hvor Alen ikke er brudt), og at den navnlig 

 forekommer i det stærkt kuperede Hedeterræn. Paa de store 

 Hedeflader sés den i Almindelighed ikke, men den er hyppig paa 

 Lyngbakkerne, ofte sluttende sig til Egekrattene, men ikke vandrede 

 ind under deres Skygge. 



Der er ofte noget efemert over Gyvelens Optræden i Heden. 

 Dette skal forstaas saadan, at den kommer frem i stor Mængde og 

 i frodig Vækst, hvor Heden af en eller anden Grund brydes op, 

 medens den vistnok efter Aars Forløb og under Forudsætning af, 

 at det paagældende Sted lades i Ro, hæmmes ved en stærk Frem- 

 vækst af Calluna og maaske helt forsvinder. Jeg har hyppig haft 

 Lejlighed til at se, at dér, hvor man i en Hedebakke har gravet 

 efter Mergel eller Grus og kastet store Mængder af ny Jord op, 

 indfinder Sarothamnus sig i rigeligt Tal og naar en kraftig Udvik- 

 ling: den danner ofte tætte Krat, som næsten udelukker anden 

 Vegetation. Dens videre Skæbne har jeg ikke kunnet følge, men 

 som nævnt vil dens Fremtrængen vistnok standses i Tidens Løb, 

 om Lokaliteten overlades til sig selv; de ældre Planter dør bort, 

 og efterhaanden som Calluna atter vinder Terræn, vil Spiringsfor- 

 holdene for nye Generationer af Sarothamnus blive vanskeligere, 

 og den vil i den med Calluna helt tilgroede Hede holde sig i en 

 lav Form, der snarest betegner dens Tilbagegang. 



Sarothamnus stiller altsaa ikke store Fordringer til Jordbundens 

 Indhold af Næringsstoffer; den er nøjsom som Calluna. At den 

 ligesom denne naar en kraftigere Udvikling paa mere næringsholdig 

 Jord og vel i højere Grad end Calluna kan trives paa næsten al 

 Slags Jord, naar den ikke er for fugtig, er en anden Sag; se 

 herom hos Gr a ebner (15, S. 907 nederst). Sarothamnus er af 

 Gontejean betegnet som en udpræget Kiselplante; at dette ikke 

 forholder sig rigtigt, er gjort sandsynligt ved Undersøgelser af 



