- 196 — 



Papilionaceer, som først og fremmest repræsenterer Familien paa 

 danske Heder. 



Rodsystemet dannes af en lang og dybt gaaende Primrod 

 med forholdsvis faa Grene; naar G. pilosa undtages, bidrager det 

 derfor lidet til Dannelsen af Hedernes Lyngskjold og dens Rodfilt. 

 Primrodens Længde hindrer i det mindste Sarothamnus i at vokse 

 paa alholdige Heder. Rodhaarene er længe persisterende. My- 

 korrhizer mangler. Hos alle Arter kan — selv paa magre Heder 

 — træffes Rodknolde, men det synes, som om Hederne med en 

 mere næringsrig og sundere Jordbund giver rigeligere Knolddannelse. 

 Rødderne er paa Grund af den rigelige Udvikling af Vedbast sejge. 



Skuddenes Bygning og Varighed. Irmisch (24) har 

 forlængst givet en Oversigt over de tyske Genista-Arter paa Grundlag 

 af Skudfølgen. Idet jeg ogsaa medtager Sarothamnus, vil jeg for 

 Anskuelighedens Skyld anføre en kort og fra Irmisch's væsentlig 

 forskellig Oversigt. 



A. Kun Langskud, vegetative og florale, udviklede af Hoved- 

 knopper G. tinctoria. 



B. Langskud og Kortskud findes hos alle øvrige Arter. 



a. Kun Kortskuddene er florale. 



a. Tornskud mangler. Florale Kortskud udvikles af Ho- 

 vedknopper paa foregaaende Aars Langskud Sarothamnus. 



ß. Tornskud, udviklede af Hovedknopper paa de vege- 

 tative Langskud. Florale Kortskud udvikles af 

 akcessoriske Knopper nedenfor de i det foregaaende 

 Aar fremkomne Tornskud G. germanica. 



b. Baade florale Kortskud og florale Langskud. 



a. Tornskud mangler. Florale Kortskud udvikles af 

 Hovedknopper paa foregaaende Aars Langskud. G. pilosa. 



ß. Tornskud, udviklede af Hovedknopper paa de vege- 

 tative eller florale Langskud. Florale Kortskud ud- 

 vikles af akcessoriske Knopper nedenfor de i det 

 foregaaende Aar fremkomne Tornskud .... G. anglica. 



Hvad alle Enkeltheder i Skudbygningen angaar, henvises til 

 den udførligere Omtale af Forholdene hos de enkelte Arter. 



Sarothamnus, G. tinctoria og germanica kan betegnes som 

 Halvbuske, i det Langskuddene aarlig dør bort i større eller mindre 

 Udstrækning, medens de ellers forvedder. Hos G. anglica og pilosa 

 forvedder Langskuddene i Almindelighed i hele deres Længde; de 



