— 199 — 



De er lave, ja dværgagtige Buske; ogsaa Sarothamnus holder sig 

 jo paa Heden som Regel ganske lav. Forgreningen er uens under 

 de forskellige ydre Forhold, hvorunder disse Planter lever, men 

 ofte antager Grenene af G. anglica og G. pilosa de samme krogede, 

 sært vredne Former, som andre Hedebuske ejer, og som i det hele 

 er karakteristiske for mange forveddede Tørkeplanter. Nedliggende 

 Skud er hyppige hos G. pilosa og G. anglica, tildels ogsaa hos G. 

 tinctoria og Sarothamnus. 



Den hos Sarothamnus og G. pilosa oftere paapegede Tilnær- 

 melse til „Spartium-Formen", hos hvilken Assimilationsvævet som 

 bekendt er næsten ene udviklet i Stænglen, er et udpræget kserofilt 

 Træk. Og i denne Retning maa ogsaa Dannelsen af Tornskuddene 

 hos G. anglica og G. germanica tydes. Skuddene er hos nogle 

 haarede og beskyttes desuden af en tyk Overhud. Spalteaabnin- 

 gernes Antal er ikke stort ; hos G. pilosa er de anbragt i Stænglens 

 Furer. Vandvæv findes — om end af ringe Udstrækning. Luft- 

 gange og -rum er indskrænkede i Udvikling, medens mekanisk Væv, 

 Bast- og Vedceller, er stærkt fremtrædende. 



Formindskelsen af Bladoverfladen er i Samklang med oven- 

 nævnte kserofile Ejendommeligheder. Smaa, enkelte Blade fore- 

 kommer hos dem alle; hos vore andre danske Papilionaceer er 

 Bladene fingrede. Bladenes Stilling og isoiaterale Bygning og andre 

 i det foregaaende omtalte anatomiske Forhold er kserofile Karak- 

 terer, saaledes t. Eks. den stærke Forslimning af Overhudens Inder- 

 vægge, hvad enten den nu tydes paa den ene eller den anden 

 Maade; se herom Warming (56). 



At Genista-Typens Planter alligevel ikke er fuldt udrustede 

 overfor Indflydelsen af de ydre Kaar, som de er underkastede paa 

 vore Heder, maa ikke overses. Ti naar Skuddene af Sarothamnus, 

 G. tinctoria og G. germanica aarlig dør bort i større eller mindre 

 Udstrækning, maa dette bero paa en vis Mangel paa Haarførhed. 

 Især er Sarothamnus'' Følsomhed overfor lave Temperaturer jo 

 iøjnefaldende. 



Litteratur. 



1. Andresen, G. C: Om Klitformationen. 1861. 



2. Bachmann, E. : Beschaffenheit und biolog. Bedeutung des Arillus einiger 

 Leguminosen, insbesondere des Besenginsters {Sarothamnus scopariiis Koch). 

 Ber. d. deutsch, botan. Gesellschaft. III. 1885. 



