— 250 — 



De forefundne Samfund kan grupperes saaledes (conf. Bør- 

 gesen og Jensen, Utoft Hedeplantage, Bot. Tidsskr. Bd. 26, 

 1904): 



1) Psammofile Samfund 



2) Lyngplanternes Samfund 



a) Callunahede 



b) Ericahede 



3) Hedekærenes Samfund 



a) Grimmiakær 



b) Dicranumkær 



c) Sphagnumkær 



d) Agrostiskær 



e) Cyperacékær 



4) Hedemosesamfund. 



Foruden disse Samfund, som alle er „naturlige" d. v. s. frem- 

 komne sua sponte, forekommer i Heden et og andet mindre Parti, 

 bevokset med Græsser (f. Eks. Festuca ovina, F. rubra, Airaflexuosa), 

 Vegetationer, hvis Naturlighed maaske er mere tvivlsom. De kan 

 maaske bedst regnes til xerofile Graminésamfund og behandles her, 

 for at fremtidige Undersøgere kan have Materiale til Sammenligning 

 og muligvis fastslaa, om de skyldes Mennesker eller er Naturfrem- 

 bringelser. 



1. Psammofile Samfund. 



De fleste eller maaske alle Indsande paa Borris Hede skyldes 

 Hedebrande (navnlig Branden i 1869, se nedenfor). Naar Heden 

 afsvides ved Sommertid eller i det tidlige Efteraar, kan den tørre 

 Lyngskjold brænde med og Sandet blottes. Snart efter begynder 

 da Planterne at tage det saaledes blottede Areal i Besiddelse igen, 

 og blandt de første Indvandrere er Polytrichum pilosum, Likener 

 (Cladonia verticillata, uncialis, rangiferina, furcata racemosa, squa- 

 mosa, gracilis, pityrea, coccifera, Cornicularia aculeata, Stereocaulon 

 condensation, Sphyridium byssoides, Biatora decolor ans), visse Alger, 

 der danner Overtræk over det tørre Sand (Zygogonium ericetorum, 

 Gloeocapsa). — Paa Smäastenene i Indsandene sidder Lecidea sar- 

 cogynoides Koerb. var. dispansa Nyl. Desuden indfinder sig efter- 

 haanden Calluna, Empetrum, Weingärtneria, Airopsis præcox, Carex 

 arenaria. — Indsandet dækkes til sidst helt og bliver til sædvanlig 

 tør Callunahede. 



