num (andre Mosbælter manglede). Bredden var ret brat, Ericetum 

 derfor meget smalt. 



Udenfor Ericabæltet kan følge andre Bælter af Grimmia og 

 Dicranum. I Midten er der undertiden frit Vand, blot nogle faa 

 Kvadratfod, med submerse eller flydende Vandplanter {Littorella, 

 Juncus supinus). Det fyldigst udviklede Sphagnumkær i Calluna- 

 heden kan altsaa vise følgende Bælter: 1) Ericetum, 2) Grimmia- 

 bælte, 3) Dicranumbælte, 4) Sphagnum, 5) frit Vand. — Disse Bælter 

 er det meget vigtigt at have konstateret i deres indbyrdes forskellige 

 Krav til Fugtighed, idet de omfatter Hedens vigtigste associations- 

 dannende (bestand-dannende) Planter. 



Kærets Karakterplante er i Realen , Sphagn um cuspidatum , der 

 kvantitativt er langt i Overvægt. Sph. subsecundum var. er dog ogsaa 

 hyppig. Andre Planter kan være indblandede, og sammenstilles 

 alle de dér fundne Arter i en Liste, bliver den relativt stor. Under- 

 tiden kan f. Eks. Carex panicea eller Agrostis canina forekomme 

 i saa stor Mængde, at der dannes en Overgang til de nedenfor 

 omtalte Gyperacékær og Agrostiskær. Følgeplanterne der paa faa 

 Undtagelser nær forekommer udenfor selve Sphagnumdækket, ind- 

 blandet i Randbælterne, er følgende: Carex Goodenoughii, Heleo- 

 charis midticaulis, Agrostis canina, Eriophorum polystachyum, Juncus 

 squarrosus, Littorella uniflora, Drosera intermedia, Molinia coerulea, 

 Scirpus cæspitosus, Gentiana Pneumonanthe, Nardus stricta, Erica 

 tetralix, Calluna vulgaris, Vaccinium vitis idæa, Empetrum nigrum, 

 Stereodon ericetorum, Polytrichum commune, Sphagnum compactum, 

 Jimgermania inflata, Eriophorum vaginatum, Grimmia hypnoides, 

 Amblystegium fluitans, Pohlia nutans, Juncus filiformis, Dicranum 

 scoparium var. angustiformis. — Det er klart, at en saadan Liste 

 i det væsentlige vil være Summen af Speciallisterne fra Grimmia-, 

 Dicranum- og Ericabestandene. 



Børgesen og Jensen angiver (1. c. pag. 194), at enkelte Sphag- 

 numkær staar under Vand hele Aaret. Et saadant permanent 

 vaadt Kær findes ogsaa ved Søbjergene. Naar Kæret er fuldt, er 

 Vandet i Midten mindst 60 Gtm. dybt, og selv om det kan tørre 

 helt ud i en særlig tør Sommer, vil der dog i Rækker af Aar være 

 vaadt nok til, at Sphagnumvegetationens Udvikling og dermed 

 Tørvejordsdannelsen ikke hæmmes. Faar Kæret Lov til at ligge 

 uforstyrret hen, kan der ikke være Tvivl om, at det efterhaanden 

 vil omdannes til Mose. 



Sphagnumkær findes fortrinsvis i Hedens sydlige Dele. 



Botanisk Tidsskrift. 27. Bind. \ 7 



