— 269 — 



Eksemplarer, der fandtes, var knap centimeterlange. Desuden 

 fandtes lidt Cladonia Floerkeana og coccifera. 



Under Lyngen vokser endnu Biatora decolorans i Mængde. 

 Denne Liken har sikkert dækket saa godt som hele det brændte 

 Areal, mange Tønder Land, lige indtil Lyngen har indfundet sig 

 igen og dækket, kvalt den med sit Løvfald. Det var et ret impo- 

 nerende Syn endnu i 1904 at se de store Masser af denne Liken 

 sidde sygnende og døende under den kraftigt vegeterende Lyngs 

 afkastede Blade. Den vil helt forsvinde af Mangel paa Lys, efter- 

 haanden som Lyngen gror til. 



Brandene i 1889 og 1893. 



Branden i 1893 gik — som anført — hen over et Stykke af 

 Hvolligbranden, ovenikøbet i en Del af Heden, hvor Terrainet er 

 højt og tørt. De to hastigt efter hinanden hærgende Brande har 

 ødelagt det paagældende Areal i en ligefrem frygtelig Grad. Næsten 

 overalt er Lyngskjolden totalt bortbrændt ; Sandet dækkes paa 

 store Strækninger af Polytrichum juniperinum, der med sine rødgule 

 Kapselbørster giver hele dette Terrain en intensiv brandrød Farve, 

 synlig paa lang Afstand. Paa de faa Pletter af Lyngskjold, som 

 er bevarede, staar Arctostaphylos og Empetrum frodigt, iblandet 

 Cladonia Floerkeana, gracilis, furcata. Paa det bare Sand findes 

 spredte Carex arenaria, Aira flexuosa, Weingärtneria canescens, 

 Eriophorum polystachyum, Carex Goodenoughii, Juncus squarrosus, 

 Holcus lanatus, Festuca ovina, Calluna vulgaris, Antennaria dioica, 

 Sagina procumbens, Rumex Acetosella, Polytrichum pilosum, Pohlia 

 nutans, Campylopus flexuosus , Ceratodon purpur eus samt Stereo- 

 caulon paschale (sparsom). 



Brandene i 1869 og 1893. 



Det af disse Brande hærgede Stykke er lidet forskelligt fra det i 

 1869 og 83 brændte og forbigaas derfor. 



Som Résumé over Brandenes Virkning paa Heden kan anføres : 

 Indtræffer Branden i den vaade Aarstid (Efteraar, Vinter, Foraar), 

 hvor alle lavere Dele af Heden er vanddrukne eller vanddækkede 

 (Hedekærene), vil Branden ofte indskrænke sig til at afsvide Plante- 

 dækket, medens Lyngskjolden bliver helt eller næsten helt uberørt. 

 Hedekærene hærges ofte slet ikke. Man maa altsaa ikke forestille sig, 

 at enhver Hedebrand gør rent Bord og drage Slutninger ud derfra. 



