— 285 - 



den; her findes den passende Jordbund, thi Bøgen ynder fremfor 

 alt den heldige fysiske Tilstand, og dernæst giver Terrainet med 

 det gode Afløb for Vandet den aller gunstigste Fugtighedstilstand 

 for Træarten, som sætter meget skarpt afstukne Grænser i sine 

 Fordringer til Jordbundens Fugtighed, er lige saa fint mærkende for 

 et Overmaal som for Mangel paa Fugtighed, skyer paa dette Om- 

 raade som i flere andre Retninger Ekstremer. Men til Bøgens for- 

 trinlige Vækst paa Langeland bidrager maaske lige saa meget det 

 milde Kystklima med den store Luftfugtighed, lang Vækstperiode 

 og de svage Temperaturovergange uden den farlige Foraarsfrost. 

 At dette har Del i Bøgens ejendommelige frodige og smukke Vækst, 

 synes at bekræftes af, at flere nogenlunde paa samme Vis liggende 

 Dele af Landet udviser noget ganske tilsvarende; dette gælder saa- 

 ledes Odsherreds østlige Kyst ud mod Isefjord ligesom Petersgaards 

 Skovdistrikt; her træffer vi den samme smukke Form: den lange, 

 grenefri Stamme og den graa glinsende Bark. Med Bøgen følger 

 Ask og Ahorn i Henseende til hvad der tiltaler dem, kun at Asken 

 taaler mere Fugtighed i Jordbunden. 



Egen derimod er ikke i samme Grad ømtaalig hverken overfor 

 Jordbund eller Klima, og ser vi hen til Rødgranen, da maa man 

 vist forklare sig dens overordentlige Sygelighed paa Langeland netop 

 af en Del af de samme Forhold, der fremkalder Bøgens smukke 

 Vækst: Klimaet, der passer særlig for Bøgen, er for Rødgranens 

 vist for mildt, den lange Vækstperiode maaske farlig og mulig en 

 af Aarsagerne til dens store Sygelighed. 



Det flade Terrain med det stive, kolde Ler — saaledes som 

 vi finder det paa Bregentved — er, i Modsætning til Langelands og 

 Frijsenborgs Bakker, en vanskelig Lokalitet for Bøgen; særlig hvor 

 der findes mægtige Lag af Konvalmor, er dens Vækst ikke bedre 

 end paa Nordsjællands eller Jyllands Skovstjernemor; thi her træffer 

 vi netop det Overmaal af Fugtighed, der er Bøgen saa farlig, og 

 dernæst synes Nattefrosten paa Bregentved at have en egen ond- 

 artet Natur, og jeg tror, at man skal søge en af Aarsagerne til 

 Bøgens daarlige Vækst paa den ret gode Jordbund fra denne Kilde. 

 Asken taaler vel Jordbundens Fugtighed bedre end Bøgen, men 

 lider iøvrigt paa samme Maade; naar derimod Egen har en i 

 Sammenligning med de andre Træarter særlig smuk Vækst paa 

 Bregentved, da ligger det næppe i, at den ligefrem ynder de For- 

 hold, der er saa vanskelige for Bøg, men den taaler dem, den har 

 vel sin smukkeste Vækst paa den samme Lokalitet, der bærer den 



