— 288 — 



anden Ejendommelighed — som jeg dog kun med Varsomhed tør 

 nævne, da der er en Mulighed for, at jeg gør en urigtig Slutning 

 — jeg mener at have bemærket, at det antyder den gode Vækst 

 hos Bøgen, naar den Vinkel, der dannes af de mellem Knopperne 

 liggende Stykker, er stump, nærmer sig 180°, medens det tyder paa 

 det modsatte, hvor Vinklen er mere spids. I saa Henseende finder 

 vi atter den udprægede Forskel paa Udviklingen hos Bøg paa 

 Langeland og Bregentved, saaledes at man paa Langeland finder 

 de meget stumpe Vinkler, der ledsages af, at det sidste Aarsskud 

 er tykt i Forhold til foregaaende Aarsskud og Mellemrummene 

 mellem Knopperne lange, medens Bøgens Skud paa Bregentved 

 viser krøllet Vækst, idet den omhandlede Vinkel er forholdsvis spids, 

 Aarsskuddet tyndt og Mellemrummene mellem Knopperne korte. 



Fig. 3 viser det omtalte Forhold: Nr. 1 er Toppen af en ung 

 Bøg fra en 20- til 30-aarig Bevoksning paa Bregentved, og her 

 finder vi den udpræget krøllede Vækst; i Modsætning dertil viser 

 Nr. 2 og 3, der er Toppen af Bøge fra en 15- til 20-aarig Bevoks- 

 ning paa Langeland, den slanke Vækst, og endelig er Nr. 4 Toppen 

 af en ung Bøg — Alderen kan ikke bestemt angives — fra Feid- 

 borg Distrikt mellem Holstebro, Skive og Viborg, hvor atter den 

 krøllede Vækst er iøjnefaldende. Jeg har fundet disse Iagttagelser 

 yderligere bekræftede ved paa Stenderup Skovdistrikt ved Kolding, 

 der i mange Henseender er en lignende gunstig Lokalitet som 

 Langeland, at finde den slanke Vækst hos Bøgen meget udpræget. 

 Paa den anden Side kan man ofte træffe Lokaliteter, der viser 

 Bøgen paa Overgang mellem krøllet og slank Vækst; men jeg tror, 

 at vi ved vore sydlige Kyster med det milde Klima — som Lange- 

 land, Stenderup — i Reglen vil have den slanke Vækst tydelig 

 udpræget, og omvendt, at vi inde i Landet, hvor Klimaet er barskere, 

 Temperaturovergangene bratte, vil træffe krøllet Vækst. Det har 

 Interesse at sammenstille dette Billede med Bevoksningsbillederne 

 fra Langeland og Bregentved, hvoraf det fremgaar, at den samme 

 Lokalitet, der hos den unge Bevoksning viser den krøllede Vækst, 

 saaledes som det er afbildet Fig. 3 Nr. 1 , bærer en gammel 

 Bevoksning af den Natur som Fig. 2, Billedet fra Bregentved, viser; 

 medens den slanke Vækst Fig. 3 Nr. 2 og 3 svarer til den enestaaende 

 smukke langelandske Bevoksning, hvoraf Fig. 1 giver et Billede. 



I de Aar, hvor Bøgen har lidt af Frost i Foraaret, har ogsaa 

 Egekulturerne paa Bregentved pletvis kunnet lide noget, men Skaden 

 har sædvanlig ikke været af indgribende Betydning; større Betyd- 



