— 321 — 



dunkelt end Tørvemosernes Reproduktion; man savner aldeles Er- 

 faringer om hvormeget en Mose aarlig kan tiltage, ja man har 

 endog for ikke lang Tid siden set en af vore dygtigste Videnskabs- 

 mænd, der har beskæftiget sig meget med Tørvemosernes Studium, 

 aldeles at benægte Mosernes Reproduktion under vore nuværende 

 Forhold. Da Tørvemoserne have en saa stor Betydning for vort 

 Fædreland, synes det meget ønskeligt, at dette Punkt blev bragt 

 til Klarhed, uden hvilket man ikke vil være i Stand til at kunne 

 give bestemte Regler for Mosernes Behandling. Vi tror derfor, at 

 det baade fra Videnskabens og Statsøkonomiens Standpunkt vilde 

 være højst ønskeligt, om man paa en direkte Maade søgte at skaffe 

 sig Vished herom, og hertil egner denne Mose sig ganske fortrinlig, 

 dels fordi den er i en for Reproduktion gunstig Tilstand, og har en 

 saadan Størrelse, at ikke tilfældige Omstændigheder vil kunne have 

 en for stor Indflydelse, og dels fordi den ligger saa nær Kjøbenhavn, 

 at man let kan have Opsyn med den, og uden stor Bekostning 

 lade den undersøge af dygtige Videnskabsmænd i dens forskellige 

 Perioder." 



Da Christian VIII. interesserede sig meget for en saadan Fred- 

 ning af Mosen til fortsat Observation, blev det herhen hørende For- 

 slag vedtaget ved kgl. Resolution af 28. Februar 1844. 



2. Gammelmosens Tilstand 1844. 



Samtidig med at ovennævnte Fredning af Mosen blev besluttet, 

 overdroges det de samme to Mænd, der havde stillet Forslaget, at 

 foretage en nærmere Undersøgelse af Mosen og at give en Beskri- 

 velse af samme. 



Dette udførtes allerede samme Aar og som Holdepunkter for 

 Beskrivelsen deltes Mosen ved Hjælp af Grøfterne, Dammene og 

 Haarbundsholm ene i 20 Stykker, der hver fik sin Betegnelse. End- 

 videre nedrammedes 18 Pæle 1 ) hver med sit Bogstav (A— S), for at 

 afgive faste Sammenligningspunkter ved fremtidige Undersøgelser. 



I denne Beskrivelse er givet en kort Karakteristik af de enkelte 

 Stykker, hvori Mosen deltes, samt af Tilstanden i Grøfterne og 

 Dammene; særlig er Dybden til den faste Bund, som nogle Steder 

 er Blaaler andre Steder Sand, angivet ved de fleste Pæle. End- 



x ) Disse Pæle forsvandt dog efterhaanden. men de blev senere, dels af Vau- 

 pell, dels af mig, erstattede af nye Egepæle, der naaede ned i Leret under 

 Tørven, for at de ikke saa let skulde kunne borttages. 



Botanisk Tidsskrift. 27. Bind. 21 



