— VII — 



til Spidsen af Draget. Det Parti, vi nu havde for os, er sikkert et af de ejen- 

 dommeligste og smukkeste Landskaber i Danmark. Det er cirka en halv Mil 

 langt — bakket og bugtet med Lavninger fra Bred til Bred og i disse Lav- 

 ninger med talrige Damme, og paa Bankerne med enlige, vindkuede — ofte 

 gamle og tykstammede Løvtræer afgnavede i bestemt Højde af de løsgaaende 

 Heste og Kvier. Selve den afpillede Bund var overalt toppet og knudet af den 

 røde Strandmyres Tuer. Sammenligning med Dyrehavsfælleden kunde drages, 

 dog er Dragets Skønhed af en mere storslaaet og vild Karakter, hvilket vel for 

 en Del skyldes det omgivende Vand, mod hvilket tørre Lerbrinker ofte faldt 

 ned til en stenet og vegetationslos Strandkant. 



De enligtstaaende Træer var Abild, Lind (Tilia par -vi folia) og Hvidtjørn. 

 Paa de tørre Skrænter, hvor Kreaturerne ikke havde kunnet færdes, fandtes en 

 mager Vegetation bestaaende af Poa compressa, Calamagrostis Epigejos, Plantago 

 Coronopus, Silene nutans, Filago minima, Medicago minima (smaa, men talrige 

 Eksemplarer), Spiraea filipendula, Artemisia campestris, Ononis procurrens, Cir- 

 sium acaule og Taraxacum erythrospermum. I Lavningerne omkring de lavt- 

 vandede Damme , hvis Bredder var gennemæltede af Kreaturerne og uden 

 Rørsump, gjorde Saltvandet sig overalt gældende. Der noteredes Carex leporina, 

 C. hirta, Cynosurus cristatus, Scirpus compressais, Juncus compressus, J. Gerardi, 

 Samohis Valerandi og Coclilearia danica. I Dammene fandtes Potamogeton 

 natans, P. crispus, P. pectinatus, Ranunculus flammula og Batrachium. I et 

 enkelt havde Vegetationen ordnet sig saaledes: I Midten en Plet af Potamogeton 

 crispus, der uden om P. natans, saa et tomt Bælte og derefter nær Bredden 

 Batrachium sp. Paa de højest liggende og afgnavede Partier syntes Festuca 

 rubra og ovina at være dominerende, men ellers fandtes enkelte Tuer af Calluna 

 og Thymus og paa Myretuerne oftest kun Cerastium semidecandrum. Et enkelt 

 Sted paa Nordbredden stod Eryngium maritimum. Omkring Gaarden og dens 

 enlige Kornmark fandtes Planter som Echium, Anchusa officinalis og Sisym- 

 brium Sophia og paa Havens nordlige med Slaaen beklædte Skrænter Allium 

 Scorodoprasum , Sedum maximum, Astragalus glycyphyllüs. I Sæden stod 

 Honckenya peploides. 



Hjemkørselen til Vordingborg foregik uden Standsninger, og efter Middags- 

 maden paa Hotellet afsluttedes den oprindelig planlagte Forsommerekskursion, 

 og Deltagerne spredtes i Øst og Vest. Tre bleve tilbage, nemlig Aage Møller, 

 Axel Lange og Undertegnede, der havde planlagt en Tur næste Dag til Kuls- 

 bjergene, for hvis Resultater her gives en kort Redegørelse. 



Om Morgenen den 26. kørte vi med Kallehavebanen til Langebæk Station. 

 Keseda lutea bemærkedes undervejs paa Jærnbaneskraaningerne. Vi satte vor 

 Kurs efter Skovhuseskoven øst for Kulsbjergene for at gennemvandre denne 

 og den fjærnere liggende Valboskov. Paa Vejen til Skovhuse Skov fandtes 

 almindeligt i Sæden Linaria minor og i en enkelt Rugmark Neslia paniculata 

 og Anagallis coerulea. Enkelte Chrysanthemum segetum bemærkedes ligeledes. 

 I et Vandhul stod Alisma arcuata. 



Skovhuseskoven var tør og høj Bøgeskov, og Pteris var ofte dominerende 

 Bundplante. I en enkelt fugtig Lavning stod en tæt Bevoksning af Aspidium 

 pinulosum og Athyrium Filix foemina, ellers noteredes Carex remota og 

 Circaea alpina. Fra Højskoven noteredes Primula elatior, Equisetum silvati- 

 cum, Epipactis latifolius, Arum maculatum, Melamipyrum pratense, Veronica 

 montana, Stellaria nemorum og Lgsimachia nemorum, og fra de aabne Pladser 

 ved Pterisbevoksningerne Poa pratensis var. humilis, Carex piluli fera, Polypodium 



