— XI — 



paa adskillige Punkter af Hesselvig Enge, hvor Vandingen har været for ved- 

 holdende, eller hvor Afløbsforholdene har været mindre gunstige. 



Til Oplysning om de lavere liggende Enges, Engkrogenes Vegetation valgtes 

 det at se lidt nærmere paa Hennesvig Krog, den østligste Del af det til Gaarden 

 hørende Engareal. Her fandtes en ret rig Vegetation, hvis betydelige Artsantal 

 betinges af de ejendommelige Forhold, at den magre Krogs oprindelige Plante- 

 vækst er bevaret samtidig med, at Vanding og Kunstgødning tillader Planter 

 at komme frem, som ellers vilde mangle. 



Af Glumiflorer, som vistnok alle hører til Krogens oprindelige Vegetation, 

 skal nævnes: Briza, Anthoxanthum, Holcus lanatus, Festuca rubra, Agrostis 

 vulgaris, Poa pratensis, Aira caespitosa, Avena pratensis, Nardus, Sieglingia, 

 Carex arenaria, Luzula multiflora. Carex-Arter spiller ingen Rolle, og Juncus- 

 Arter mangler helt; Bunden er utvivlsomt hverken sur eller saa kold som Høj- 

 engens, der før omtaltes. Paa ugødet, men vandet Areal kommer hertil: Phleum 

 pratense, Cynosurus cristatus, Dactylis og Poa fertilis, og paa vandet og gødet 

 Areal: Alopecurus pratensis (enkelte) og Festuca pratensis (enkelte). Den større 

 Masse Hø og dets forbedrede Kvalitet paa gødet Areal betinges delvis af den 

 større Fylde, hvori de oprindelige Græsser (t. Eks. Festuca rubra) optræder, og 

 delvis af den rigeligere Forekomst og bedre Udvikling af værdifuldere Græsser 

 som Phleum pratense, Cynosurus etc. 



Af Leguminoser spiller kun Vicia cracca nogen Rolle paa ugødet Bund, 

 men desuden forekommer i spredte og daarlige Individer: Trifolium pratense, 

 T. repens, Lathyrus pratensis, Lotus corniculatus og Anthyllis. Paa gødet 

 Bund derimod findes meget rigelig og fyldig Vicia cracca, Lathyrus pratensis 

 og Trifolium minus, medens Trifolium pratense, T. repens, T. medium, der i 

 det hele er overmaade hyppig paa Hesselvig Enge, og Lotus uliginosus i alt 

 Fald pletvis er talrigere og i kraftig Udvikling. Denne bedre Leguminos-Vege- 

 tation øger selvfølgelig i høj Grad Afgrødens Værdi. 



Et rigt og afvekslende Flor af „Urter" giver Engen dens brogede Karakter. 

 Garyophyllaceer og Compositeer er især talrigt repræsenterede ved Viscaria 

 viscosa, Coronaria flos cuculi, Silene inflata, der især breder sig langs Vah- 

 dingsrenderne, Dianthus deltoides, Cerastium caespitosnm, Stellaria graminea, 

 Chrysanthemum leucanthemum, Taraxacum vulgare, Achillea millefolium, Hiera- 

 cium pilosella og Hypochoeris radicata. Endvidere kan anføres: Knautia 

 arvensis, Succisa prœmorsa, Galium verum, Phyteuma spicatum, Campanula 

 rotundifoliu, Plantago lanceolata, Alectorolophus minor, Veronica Chamaedrys, 

 Brnnella vulgaris, Pimpinella Saxifraga, Anthriscus silvestris, Sanguisorba 

 officinalis 1 ), Hypericum quadrangulum, Cardamine p>ratensis, Barbarea lyrata 

 (ligesom Anthriscus særlig langs Vandingsrenderne), Ranunculus acer, Rumex 

 acetosa, Equisetum arvense. Enkelte Individer af Calluna, Salix repens og 

 Genista anglica træder kun lidt frem over Græsdækket, holdt i Ave af Leen. 



Der er forskelligt, der tyder paa, at Krogene og Bankerne langs Aaen har 

 været klædte med Skov eller Krat; ikke langt fra Hesselvig (ca. I 1 /- Mil), ved 

 Skovbjærg, findes som bekendt et anseeligt Krat langs Aaen (af Eg, Asp, 

 Abild, Lind o. s. v.) Ved Hesselvig er der kun Spor i Form af Skovurter, der 

 i stort Tal holder sig paa Engene, saasom Phyteuma spicatum, Anemone nemorosa, 



*) Første Gang iagttaget 1900 i et eneste Eksemplar, som stadig holder sig i 

 samme, ikke videre fyldige Tilstand. Stykket, hvor Planten findes, har 

 aldrig været dyrket eller besaaet. 



