— XVIII — 



en saadan derved, at der er saa særdeles faa Undersøgelser, der giver et solidt 

 Grundlag at arbejde paa. Da han (W.) i 1895 udgav „Plantesamfund", var det 

 i Følelsen af, at der var meget ufuldkomment i den, men han haabede dog, 

 at den kunde give de yngre Botanikere nogen Vejledning. Da saa Dr. Knob- 

 lauch kort efter henvendte sig til ham om Lov til at oversætte den paa Tysk, 

 mente han ikke at burde modsætte sig dette (hvad han juridisk set heller ikke 

 havde kunnet, da Danmark stod uden for Berner Konventionen); allerede 1896 

 udkom da den tyske Udgave, og det var derfor kun meget faa Forbedringer, 

 han havde kunnet indføre i denne. Da den tyske Forlægger derpaa i 1902, 

 uden hans Vidende foranstaltede et nyt Oplag, og da Dr. Graebner, hvem For- 

 læggeren havde anmodet om at besørge denne, henvendte sig til Taleren med 

 Anmodning om at faa hans Rettelser, Tilføjelser og andre Forbedringer, afslog 

 han at have noget som helst med denne Udgave at gøre. Den blev derfor i 

 alt væsentligt lig den 1ste Udgave med smaa Tilføjelser af Dr. Graebner. Han for- 

 bereder imidlertid nu en engelsk Udgave og er i denne Anledning kommen til 

 at sysle med forskellige af de store Spørgsmaal, som ligger for i Planteøkologien. 

 Der er navnlig to, nemlig: Livsformerne og deres systematiske Opstilling, og 

 Samfundsformernes Systematik. 



Livsformerne ble ve kun kortelig berørte i „Plantesamfund", og Taleren 

 nævnte end ikke sin egen Afhandling „Om Skudbygning, Overvintring og For- 

 yngelse" (1884), fordi det væsentlig kun var nordiske Planter, den behandlede, 

 og fordi Sagen ikke var saa økologisk behandlet, som han nu vilde behandle 

 den, men dog fortjente den at tages med, da den i det Hele er et biologisk 

 Arbejde , idet baade Hovedinddelingen og de første Underafdelinger er fra 

 biologisk Synspunkt. Han maa dog give Drude Ret i dennes Kritik af Afhand- 

 lingen, naar han siger, at den ikke er geografisk nok og heller ikke lægger til- 

 strækkelig Vægt paa Foryngelsesknoppernes Plads paa Hovedaksen i H. t. Over- 

 vintringen og deres Udstyr (med Knopskæl hos Vedplanterne og en Del Stauder, 

 med Bladrosetter uden særligt Knopværn, eller underjordisk, henholdsvis lige i 

 Jordskorpen, med Knopper som dækkes af Lavblade). I en Forelæsningsrække, 

 som han holdt 1898 — 1899, har han gennemgaaet alle Livsformer og taget Hensyn 

 til Drudes Bemærkninger; han havde tænkt paa Grundlag af det Arbejde, som 

 han saaledes her havde gjort, at publicere en Afhandling om Livsformerne, 

 men dels har han manglet Tid hertil, dels ønsker han nu at afvente Raunkiærs 

 Undersøgelser over „Biologiske Typer" (et andet Udtryk for Livsform), af hvilke 

 man maa vente sig meget nyt og mange nye Synspunkter, og som maaske gør 

 det paatænkte Arbejde overflødigt. Han vilde derfor heller ikke i dette Fore- 

 drag komme ind paa Spørgsmaalet om „Livsformer" (en kort Oversigt over 

 disse er forøvrigt allerede oversat til Brug for den engelske Udgave). 



Samfundenes Systematik. Det næste, meget store og vanskelige 

 Spørgsmaal er det om den naturligste Inddeling og Afgræsning af dem og Op- 

 stilling i et System. Vanskelighederne ligger her navnlig først deri, at Jordens 

 Vegetation er saa lidet studeret i økologisk Henseende, hvoraf flyder stor 

 Usikkerhed om mange Forhold for den, der vil sysle med den; dernæst deri, 

 at Samfundene overalt glider over i hverandre, og umærkelig smaa Forskelle 

 kan give store Resultater; sluttelig deri, at man maa danne en ny, passende 

 Terminologi, og det ingenlunde er let at finde korte og træffende Navne. 



I „Plantesamfund" har Taleren undladt at benytte Ordet „Formation", 

 fordi det bliver brugt i vidt forskelligt Omfang af Botanikerne, vidt af Grisebach, 

 meget snævert af Hult og andre. Han bliver imidlertid nødt til at tage Stand- 



