— XIX — 



punkt med Hensyn til dette Navn, og vil da i Overensstemmelse med en 

 Række økologiske Forfattere tage det biologisk og basere Formationerne paa 

 Livsformerne. En „Formation" er da et Samfund af Planter med en bestemt Livs- 

 form eller (næsten altid) med flere Livsformer, og det sammenbindende er de 

 bestemte ydre Kaar. Saalænge disse ikke forandres, bliver Formationen ved at 

 bestaa uforandret; hvor som helst paa Jorden de samme kosmiske og terrestriske 

 Kaar kombineres og danner en Vokseplads af en bestemt Art, vil den samme 

 Formation komme til Udvikling. Han gennemgik nogle Eksempler paa For- 

 mationer; Phyto-Planktonet er et Mikrofytsamfund med en bestemt Livsform, 

 en Formation; Rørsumpene en anden Formation med andre Livsformer, o. s. v. 

 Association derimod er et Afsnit af en Formation, som er karakteriseret ved 

 en eller flere bestemte Arter, et Samfund af en bestemt floristisk Sammen- 

 sætning. Dens geografiske Forekomst er derfor afhængig af det Floraomraade, 

 i hvilket Formationen ligger. Associationerne kan paa Dansk kaldes Samlag, 

 og med Joakim Schouw som Forbillede (Plantegeografi 1822) kan de betegnes 

 ved Tilføjelse af Endelsen „etum" til Slægts- eller Artsnavne. Rørsumpene er 

 saaledes nogle Steder Phragmiteta, andre Steder Scirpeta, Scirpi lacustris eller 

 Typheta T. angustifoliæ o. s. v. Formation er paa en Maade Genus, Association 

 Species, og der bliver ogsaa Tale om Varieteter. En Bøgeskov (Fagetum), f. Eks., 

 kan have forskellig Bundflora, og kan derefter henføres til forskellige Varieteter 

 (som nogle kalder „Facies") ; ligesaa har man Pineta P. sylvestris, a) hylocomiosa, 

 b) cladinosa, c) vacciniosa o. s. v. 



En Formation kan være og er vel oftest sammensat af en Hovedfor- 

 mation og af underordnede. I Rørsumpene vil f. Eks. Planktonformationen eller 

 et Nymphæetum eller andre Formationer kunne optræde som underordnede 

 Led, der i deres særlige Form beherskes af den over dem staaende Livsform, 

 der danner Hovedformationen. Noget andet er sideordnede Formationer, 

 som kommer til Udvikling i et Terræn ved Siden af hverandre uden i nogen 

 særlig fremtrædende Grad at paavirke hverandre, som naar i et bornholmsk 

 Klippeterræn Skov og Lynghede og Klippevegetation og Limnævegetation og 

 Plankton m. m. kan findes udviklet, blandet mellem hverandre, paa et meget 

 lille Omraade. Formationerne ere ordnede i Bælter i og omkring Vand; det 

 samme gælder i ikke mindre Grad Associationerne. 



Med H. t. Formationernes Opstilling i et System maatte han, ligesom i 

 1895 i „Plantesamfund", hævde, at Hensynet til Planternes Forsyning med Vand 

 og Transpiration var Hovedprincipet ; man maa derfor først udskille Vandplanterne 

 (Hydrofytvegetationen), med mange Formationer som en 1ste Klasse. Land- 

 planterne eller Luftplanterne (Aerofyterne) maa dernæst deles i Klasser efter 

 Bundens Beskaffenhed, og efter hvorvidt Klimaet forsyner Vegetationen med 

 Vand; nogle Klasser maa opstilles efter Bundens Art, om den er fysisk tør eller 

 fysiologisk tør, en Adskillelse Schimper har slaaet fast ved disse træffende 

 Navne. Jordbunden er fysiologisk tør, naar den er saa sur eller saa kold eller 

 saa salt, at Plantens Optagelse af Vand hæmmes og Planten bliver xerofilt 

 udviklet. Den er fysisk tør f. Eks. paa stejle Klipper, og hvor den er løst Sand. 

 Herefter faar man da en Række Formationsklasser. For andre Formationer er 

 det væsentlig Klimaet, der sætter sit Præg paa Planteverdenen og fremkalder 

 en tør eller en middelfugtig Bund og i Overensstemmelse dermed forskellige 

 Formationer. Et paa Tavlen opstillet Skema for Grupperingen af Formationerne 

 efter foran nævnte Principer vil i Hovedsagen blive lagt til Grund for den engelske 

 Udgave af „Plantesamfund", der bliver ganske omarbejdet; bl. a. har Dr. M. 

 Vahl assisteret ved den geografiske og klimatiske Bearbejdelse af Samfundene. 



b* 



