- XXX — 



fortnightly exploration of the plankton of two Icelandic lakes, Tingvallavatn 

 and Myvatn). 



Derefter talte Landbrugskand. , stud. mag. M. L. Mortensen om Skov, 

 Krat og Hede paa Bakkelandet i det nordlige Vendsyssel. 



I den efterfølgende Diskussion, der mest drejede sig om Aarsagerne til 

 Mordannelsen, deltog Prof. Opper mann, Prof. Prytz, Gand. Sarau w, Mag. 

 Mentz samt Foredragsholderen. 



Mødet den 9. December 1905. 

 Mag. sc. N. Hartz talte om sine botaniske Iagttagelser i Øst-Grøn- 

 land i 1900. Foredraget illustreredes af Lysbilleder. I den paafølgende 

 Diskussion deltog Prof. Warming, Dr. Kolde rup Rosen vinge, Mag Por- 

 sild, Gand. Simmons og Museumsinspektør Ostenfeld. 



Mødet den 16. December 1905. 



Professor Dr. E. Rostrup talte om Vegetationen i Teglstrup Hegn. 



Meddelelsen bestod i en Gengivelse af Erfaringer og Iagttagelser under 

 daglige Vandringer i Teglstrup Hegn i Tiden 9 1 c— 15 / 7 1905 samt af de Gransk- 

 ninger i Skovens Historie, der var en naturlig Følge af den Interesse, der herved 

 vaktes. — Teglstrup Hegn er, ligesom de fleste nordsjællandske Skove en Stats- 

 domæne, hørende under 1. Kronborg Skovdistrikt og er nu lidt over 1000 Td. 

 Ld. stor, elterat der i 1828 overlodes en Skovstrækning (Hammermølleskoven) 

 paa 132 Td. Ld. til det Schimmelmannske Fideikommis som privat Fredskov. 

 Skoven er nu nærmest at betragte som en Plantage, med overvejende Naaleskov. 

 Oprindelig var hele Arealet et stærkt bakket Hedeparti eller Overdrev, med 

 talrige Søer og Sumpe, kratbevoxede Strækninger og spredte Røgebevoxninger. 

 Staten har dog ikke fuld Ejendomsret over hele Arealet, da det Schimmel- 

 mannske Fideikommis har erhvervet sig Retten til Benyttelse af Vandet i 

 Søerne og Dammene, der staar i indbyrdes Forbindelse ved Vandløb fra de 

 sydlige til de nordligere beliggende og bruges til Driften af Hellebæk Fabrikerne, 

 ligesom det ogsaa har Retten til Fiskeriet i Søerne (der tilsammen er c. 60 Td. 

 Ld.) samt til Græsset paa flere større Engstrækninger, saaledes den store Lange- 

 mose V. f. Nysø. „Hellebæk Fabriker" blev anlagt 1600 som Kobbermølle og 

 Grovsmedie; de var afvexlende i Statens og i private Hænder. Efter en længere 

 Aarrækkes Forfald overtoges de i 1743 af Krigskommissær Stephan Hansen, som 

 bragte Fabrikkerne op; i 1765 købte Staten dem, som nu kaldtes „Kronborg 

 Geværfabrik" for 120,000 Rdl., men solgte dem igen allerede 1769 for 70,000 Rdl. 

 til Grev H. G. Schimmelmann, efter dennes Udenlandsrejse med Christian VII. 

 Hundrede Aar senere blev Geværfabrikken nedlagt, men faa Aar efter oprettedes 

 den nuværende Klædefabrik (Hammermøllen). 



I den saakaldte „Langenske Periode" 1762—1778 begyndte Dyrkningen af 

 Naaletræer (Rødgran, Skovfyr, Ædelgran og Lærk) i vore Skove, særlig i de 

 nordøstsjællandske Statsskove, saaledes ogsaa i Teglstrup Hegn. Ifølge de Kort, 

 der fra denne Periode tindes over de „Langenske Revierer", havde Skoven, 

 som her kaldtes „Teilstrop", en væsentlig anden Form end nu; den strakte sig 

 langs Kysten henimod Helsingør, gik ud i eet med Nyrup Hegn, store Stykker 

 af det den Gang som Overdrev betegnede Areal er nu Skov og omvendt er 

 ved Skovreguleringen en Del af de den Gang som Skov signerede Partier nu 

 forvandlet til Agerland. 



Den aldeles overvejende hyppigste Træart i Skoven er Rødgran, baade i 



