— XXXI — 



gamle og unge Bevoxninger. Overalt hvor man færdedes i de gamle, hundred- 

 aarige Rødgranpartier saas Masser af Stammer væltede af Storm, især Vind- 

 fælder, sjældnere Vindbrud, og dette skønt den Mængde Træer, der styrtede 

 under den bekendte Julestorm 1902 (den Gang faldt i 1. Kronborg Distrikt, 

 hvoraf Teglstrup Hegn er henved ^3, 240000 Kubikfod Gran), nu var fjernede; 

 men under senere, om end svagere Storme har i det sidste Par Aar en Mængde 

 Vindfælder været Følgen af, at saa mange Træer rokkedes løse under Julestormen ; 

 de nu henliggende, omstyrtede Stammer er derfor vendte i alle mulige Ret- 

 ninger, idet de skyldes Storme fra forskellige Sider. Tæt Syd for Esromvejen 

 findes i den vestlige Udkant af Skoven- en Gruppe Rødgraner, som er mærkelige 

 ved deres usædvanlige Forgrening, idet der lige fra Grunden og højt til Vejrs 

 paa Stammen udgaar meget kraftige, først næsten vandrette, derefter temmelig 

 pludselig lodret opad stigende Grene, som i deres Forureningsforhold ligner 

 selvstændige Træer; den største af disse Graner havde i Brysthøjde et Stamme- 

 omfang af 3 1 /?, Meter. 



Af andre Naaletræer er Skovfyr det hyppigste; hist og her ses nogle 

 Lærketræer og Ædelgran, sjældnere Hvidgran og Weymouthsfyr, nogle ganske 

 faa Ener. 



Af Løvtræer er de hyppigste: Bøg, Hvidbirk, Vortebirk og Bævreasp, i 

 ringere Mængde og spredt i Skoven fandtes Eg og Rødæl. Nogle gamle Æble- 

 træer, der findes i Skoven, gør snarest Indtryk af at være Haveæbletræer, 

 maaske stammende fra den Langenske Periode, da man ofte plantede Frugt- 

 træer i Skoven. Af træagtige Planter noteredes ialt 48 Arter, af hvilke i alt 

 Fald de 14 maa være indførte af Menneskehaand. Slyngende Gedeblad er 

 almindelig, Dunet Gedeblad findes enkelte Steder. Hedelyng optræder pletvis 

 i Mængde, ligesom alle vore fire Arter Vaccinium er hyppige, især V. Myrtillus. 



Af urteagtige Planter maa som de mest fremherskende i Skovbunden 

 nævnes : Pteridinm aquilinum , Poa pratensis , Festuca rubra , Luzula pilosa 

 og L. multi flora, Majanthemum, . Viola silvatica, Oxalis acetosella, Potentilla 

 Tormentilla, Lathyrus montanus , Trientalis europæa, Veronica officinalis, 

 V. Chamædrys, Melampyrum vulgatum, Galium hercynicum, Lactuca muralis. 

 Aira flexuosa træffes især paa Ryddepladser og alene i Løvskov optræder Poa 

 nemoralis, Stellaria holostea og Anemone nemorosa. — Ret mærkeligt er det, 

 at der i den store Skov ganske synes at mangle en Række Planter, der ellers 

 udgør en væsentlig Del af Skovbunden, ogsaa i andre nordsjællandske Skove. 

 Af saadanne fuldstændig manglende Planter kan nævnes: Melica uniflora, 

 Brachypodium gracile, Festuca gigantea, Carex silvatica, Convallaria multiflora, 

 Paris, Orchis mascula og maculata, Mercurialis, Sanicula, Pulmonaria, Aspe- 

 rula. Flere af disse viser sig strax naar man kommer ind i den tilgrænsende 

 Harnmermølleskov med den frodige Bøgeskov og bedre Jordbund. 



Landevejen mellem Helsingør og Esrom gaar tværs igennem Skoven og 

 deler denne i en mindre sydlig og en større nordlig Del. I den sydlige Del 

 findes ingen Søer, men et stort, skovbevoxet Mosedrag „Pindmose" med Erica 

 og Empetrum i Mosebunden og Calla i Vandhuller. I den Nord for Vejen 

 beliggende Del findes den lange Række af de bekendte prægtige Skovsøer: 

 Nysø, Sortesø, Klaresø, Stenvaddam, Skidendam, Birkemose, Videlykkedam, 

 Nydam; Rostgaards Dam er nu fuldstændig udtørret. De to større Søer: 

 Kobberdam og Bondedam ligger udenfor Statsskovens Grænse og er derfor ikke 

 her taget i Betragtning. 



Skønt selvfølgelig mange Planter er fælles for alle Søerne i Teglstrup Hegn, 



