— XXXIX — 



At give en Oversigt over Svampefloraens Sammensætning pa a de for- 

 skellige Lokaliteter er paa vort nuværende Standpunkt ingenlunde let. En stor 

 Del af de almindeligste Arter (og det er jo væsentlig disse, der maa bruges 

 som Karakterplanter) er ret indifferente, saa de forekommer under meget 

 forskellige Forhold. Endvidere er det jo ofte umuligt nærmere at angive, hvad 

 det er, der binder en Svamp til en særegen Lokalitet : om det er Lysforholdene, 

 Fugtigheds- og Jordbundsforhold, symbiotiske eller parasitiske Forhold, der 

 bevirker, at f. Eks. en Svampeart optræder i Egeskoven frem for i Bøgeskoven. 

 Endelig er vore Skove jo oftest saa blandede, at det er vanskeligt at afgøre, 

 hvilken Træsort en Svamp er knyttet til. Navnlig giver den almindelige Om- 

 drift: Bøg— Gran Anledning til megen Forvirring, idet man kan finde Gran- 

 Arter, hvor der nu er Bøgeskov og omvendt. 



En nogenlunde skarp Skillelinie kan drages mellem paa den ene Side 

 Svampefloraen i Skov og Krat og paa den anden Side Floraen paa aaben Mark, 

 Mose o. s. v. 

 A) Skovfloraen. 



Denne omfatter langt de fleste Arter. Den kan ret naturlig deles i 

 2 Grupper: Træsvampe og Jords vampe, idet jeg ved de første forstaar 

 alle Svampe, der parasitisk eller saprofytisk er knyttet til Træer, Ved, ned- 

 faldne Grene, Pinde eller Blade, medens de sidste vokser paa selve Jorden, 

 uden tydelig direkte at være knyttet til saadanne Dele. 

 1) Træsvampe. 



Egentlige Parasi ter er sjældne, men der findes en Del Snylte-Raad- 

 svampe, navnlig saaledes at forstaa, at „Blomstringen" først indtræder, 

 naar Værten er død. De enkelte Svampearter synes oftest temmelig 

 løst knyttede til Værten, mange kan optræde paa meget forskellige 

 Træarter. 



a) Paa Stammer, Stubbe og Ved optræder navnlig følgende: 



Armillaria mucida Schrad. (Bøg), A. mellea Vahl; Tricholoma 

 rutilans Schaeff. (Gran); Collybia velutipes Curt. (Løvtræer); My- 

 cena Tintinabulum Fr., M. galericulata Scop., M. inclinata Fr. (Eg); 

 Omphalia chrysoleuca Pers. (Gran); Pleurotus ostreatus Jacq., P 

 mitis Pers. (Naaletræ) ; P. serotinus Schrad. (Løvtræ) ; Volvaria bom- 

 bycina Pers. (Løvtræ); Pluteus (forskellige Arter), Leptonia euchroa 

 Pers. (Hassel og El); Pholiota (de fleste Arter) ; Flammula (ligesaa); 

 Stropharia Caput Medusæ Fr. (Gran); Hyplioloma (de fleste Arter); 

 Psatyrella disseminata Pers. (Poppel) ; Lentinus cochleahis Fr. (Løv- 

 træ); Panus stipticus Bull. (Løvtræ) o. a. 



b) Paa Trærødder. 



Collybia radicata Reih. (Bøg): C. platyphylla Fr. (Hassel o. a ); 

 Mycena polygramma Bull. (Løvtræer) ; Pholiota radicosa Bull. (Eg). 



c) Paa Kviste, Pinde, Kogler o. s. v. 



Collybia tenacella Pers. (Grankogler); C. conigena Pers. (Fyrre- 

 kogler); Mycena stylobates Pers. (o. m. a.) ; Crepidotus (Claudopus) 

 variabilis Y ws. (og nærstaaende Arter); Tubaria inquilina Fr. ; 

 Naucoria carpopliila Fr. (Bøg); Marasmius ramealis, M. androsa- 

 ceus (Gran), M. alliaceus (Bøg); Trogia crispa Fr. (Bøg). 



d) Paa vissent Løv. 



Mycena echinipes Lasch. (Bøg). M. pterigena Fr. (Bregner), M. 

 Mucor Batsch, M. capillaris Schum. (Bøg), M. lactea Pers. (Gran) ; 



