— XL — 



Marasmius per forans Hoffra. (Gran), M. epiphyllus Fr. (navnlig 



Ask), M- Rotula Scop. var. phyllophila Schroet. 

 2) Jordsvampe. 



Det vilde føre for vidt at opregne de utallige paa Skovbunden voksende 

 Hatsvampearter. Jeg skal derfor kun anføre nogle af de for de for- 

 skellige Skove karakteristiske Arter. Nogle Jordsvampe er saa karak- 

 teristiske Følgesvende for visse Træsorter, at man let kommer til at 

 forestille sig et symbiotisk Forhold mellem Træ og Svamp. Saaledes 

 mangler Boletus blegans Schum. sjældent hvor der findes blot et eller 

 faa Lærketræer; Lactarius deliciosus L. optræder i næsten enhver 

 Koloni af unge Graner; Tricholoma (pessundatum Fr. var.) campestre 

 er yderst almindelig, men kommer aldrig udenfor Poppeltræernes Rod- 

 omraade; og det samme gælder, med Hensyn til Elletræerne, en lille 

 Naucoria, vistnok M. escharoides Fr., medens et Par Champignons- 

 Arter (Psalliota hæmorrhoidaria Kalk. m. ft.) holder sig til Egen, og 

 Limacium hypothejum Fr. til Fyrren. For øvrigt kan man nogenlunde 

 skarpt adskille følgende: 



a) Granskoven. 



Granskoven er arts-, men navnlig individrig, idet visse 

 Arter kan optræde i store Skarer. Som nogle af dens mest frem- 

 trædende Arter kan nævnes: 



Amanita porphyria A. & S. ; A. muscaria L.; Lepiota Rhacodes 

 Vith., L. Carcharias Pers. og L. amianthina Scop.; Tricholoma 

 portentosum Fr., T. vaccinum Pers. ; Clitocybe clavipes Pers. o. fi. a.; 

 Mycena elegans Pers., M. rosella Fr. og M. vulgaris Pers.; Corti- 

 narius purpurascens Fr., C. trag anus o. m. fl. ; Psalliota sangui- 

 naria Karst.; Gomphidius glutinosus Schaeff. ; Limacium agathosmum 

 Fr.; Russula Queletii Fr. (?), R. puellaris Fr. ; Lactarius rufus Scop.; 

 L. deliciosus L., Cantharellus aurantiacus Fr. samt Boletus felleus 

 og B. piperatus. 



b) Fyrreskoven. 



En Del af de ovenanførte Arter træffes ogsaa i Fyrreskov. 

 Jeg har kun haft ringe Lejlighed til at undersøge rene Fyrreskove; 

 men mener dog at kunne nævne, som særegne for disse, følgende 

 Arter: 



Armillaria robusta A. & S.; Tricholoma équestre L.; T. imbri- 

 catum Fr. ; Limacium hypothejum Fr. samt Boletus variegatus Sw. 

 og B. bovinus L. 



c) Bøgeskoven. 



Bøgeskovens Svampeflora har et noget forskelligt Præg, alt efter 

 som Skoven er af de bakkede, lyse, med tør, maaragtig Jordbund, 

 eller af de skyggefulde, frodige Muldbundsskove. I den førstnævnte 

 finder man hyppig: Amanita Mappa Fr.; Russula virescens Fr., 

 R. lepida Fr., en lille Cortinarius, beslægtet med C. elatior Fr. 

 Lactarius piperatus Fr. samt Cantharellus cibarius Fr. o. fl.; medens 

 den udprægede Muldbund karakteriseres af Amanita phalloides Fr. 

 (der ogsaa vokser i Egekrattet); Mycena pelianthina Fr.; Entoloma 

 Rhodopolium.Fr.; Pholiota erebia Fr. ; Coprinus picaceus Fr., Maras- 

 mius fuscopurpureus Fr. o. m.fl. — Af andre fremtrædende Bøgeskovs- 

 planter kan anføres : Cortinarius calochrous Fr., C. cinnabarinus Fr. 



