— XLIII — 



Fald eftersøger man ofte forgæves i adskillige Aar en Svamp paa et tidligere 

 Findested. Selv mægtige „Hekseringe" synes at kunne forsvinde fuldstændig 

 til det følgende Aars Blomstringstid. Muligvis svækker Fructificeringen i slige 

 Fald Myceliet saa stærkt, at det gaar til Grunde (ligesom de 2— 3aarige Urter 

 dør efter Frugtmodningen) eller at kun enkelte Partier deraf lever videre og 

 engang i Fremtiden bliver blomstringsdygtige (omtrent som naar Neottia dør 

 bort efter Frugtmodningen, paa enkelte Rodspids-Skud nær). Den almindelige 

 Champignon, der er en udpræget Ringdanner, behandles da ogsaa, hvor den er 

 Genstand for Dyrkning, som enaarig. — Med Hensyn til „Blomstringen" frem- 

 byder for øvrigt Hatsvampene den iøjnefaldende Forskel, at medens, nogle er 

 udpræget „enblomstrede" , udvikler andre deres Frugtlegemer flokvis. Som 

 Eksempler paa de enblomstrede kan nævnes Amanita pantherina, Amanitopsis 

 sp., Lepiota clypeolaria, Collybia rancida, Mycena pelianthina, Entöloma 

 prunuloides, Coprinus picaceus , Lactarius fuliginosus, flere Russtila- Arter, 

 Marasmius recubans, per forans og alliaceus, Limacium penarium o. m. a. samt 

 alle BoleüiS'Arteme. Af de flokvis udviklede har navnlig mange Stub-Svampe 

 en tue- eller knippeformig Vækst, medens Jordsvampene hyppig vokser centri- 

 fugalt og danner „Hekseringe". — 



Hatsvampefloraen (med sine maaske henad 1000 Arter hertillands) om- 

 fatter et saa stort Felt og er, paa Grund af Arternes sporadiske og lunefulde 

 Optræden, saa vanskelig at faa et nøjere Kendskab til, at selv adskillige Aars 

 Undersøgelser kun kan fæstne Billedet af den med løselige Omridsstreger. 

 Nogle saadanne har jeg her søgt at drage. Vanskelighederne mangedobles 

 imidlertid derved, at der hersker betydelig Usikkerhed og Uoverensstemmelse 

 Artsbestemmelse og -Beskrivelse. Svampene lader sig jo sjældent opbevare; 

 man kan ikke revidere sine Undersøgelser, og hvor den personlige Overleverings 

 Traad glipper, brister ogsaa tidt Navnebrugen, saa de enkelte Forskere knap 

 nok ved, om de taler om samme Art eller ej. — Noget vilde der kunne bødes 

 herpaa, om man fik et „Kuldekabinet", et Museum for Svampe, opbevaret i 

 irossen Tilstand. Men nærmere ligger det at forsøge at lave paalidelige Billeder 

 af alle Arterne. De sædvanlige Billedværker (af Fries, Gooke, Fl. Dan. o. s. v.) er 

 dog til forholdsvis ringe Nytte, da Arternes karakteristiske Smaatræk her enten 

 helt mangler eller overdrives til Ukendelighed. Men ved Hjælp af Pensel, Blyant 

 og Naal kan et nogenlunde tilfredsstillende Resultat naas. (Saadanne Afbildninger 

 af alle de i Foredraget nævnte Arter fremlagdes 1 )). — End væsenligere er 

 dog naturligvis den omhyggelige Beskrivelse (hvor navnlig en korrekt Farve- 

 angivelse volder Vanskelighed). Og navnlig vil jo Anvendelsen af mikroskopiske 

 Kendetegn efterhaanden kunne give større Sikkerhed. Allerede nu kan man 

 ikke sjældent ved Mikroskopets Hjælp med Lethed adskille Arter, som ellers er 

 uhyre vanskelige at kende Forskel paa. Eksempelvis kan anføres, at hvad der 

 betegnes som Omyhalia striæpilia Fr. i Virkeligheden er to Arter, nemlig den 

 af Karsten omtalte glatsporede og den af Quelets beskrevne med pigvortede 

 Sporer (der begge forekommer her i Landet). Ligeledes kan adskillige Arter 

 let kendes ved kun at have 2-sporede Basidier. Saadanne tvesporede Arter 

 findes i adskillige Slægter {Mycena (mange Arter), Omphalia, Nolanea, Leptonia, 

 Pholiota, Naucoria, Galera og Russuliopsis {Laccaria)). Og endelig frembyder 



*) Disse Afbildninger udgjorde en Del af en af Botanisk Museum erhvervet 

 større Samling Afbildninger af Hatsvampe udført af Foredragsholderen. 

 Den vil efterhaanden blive forøget. (Red.) 



Botanisk Tidsskrift. 27. Bind. (Meddelelser.) 



d 



