— LIV — 



sitetsbibliotheket en hel herhenhørende Bogsamling til Gave; og paa Skolebogs- 

 Litteraturens Omraade var Pedersen en ivrig Samler særlig af mathematiske 

 og naturvidenskabelige, fortrinsvis kemiske og fysiske Lærebøger. 



I de senere Aar har tiltagende Svagelighed trykket Rasmus Pedersen 

 meget; man saa ham kun sjældent. Men i sit lille Studererum i Laboratoriet 

 sad han langt ud paa Natten fordybet i Læsning. Skulde man karakterisere ham 

 som Videnskabsmand, maatte det vel nærmest blive saaledes: en lærd Mand, 

 mere receptiv end produktiv; et klart Hoved, med „Kategorierne i Orden" (som 

 han sagde), men uden egentlig skabende Evne; en kritisk Begavelse, med mere 

 Sans for det formelle end for de afgørende Realiteter; en Mand, som sikkert 

 ofte selv har følt, at hans særlige Anlæg ikke just anviste ham Plads som 

 Repræsentant for en udpræget eksperimentel Retning i Videnskaben. 



Saa meget mere raaa det altsaa anerkendes, at han var den, der brød 

 Banen for Indførelsen af det plantefysiologiske Studium her hjemme; allerede 

 dette vil bevare hans Minde blandt Botanikerne i Danmark. 



W. Johannsen. 



Johannes Schønberg Baagøe. 



Den 13. Dec. 1905 døde pludselig „Apoteker" Baagøe, som vi gerne kaldte 

 ham, selv om han ikke var Apoteker længer, — et overvældende Slag for hans 

 Nærmeste saa vel som for hans mange Venner, og særlig overraskende for alle 

 Deltagerne i Botanisk Forenings Ekskursion til Jylland, der faa Maaneder tidligere 

 havde set ham færdes med sig med sin vante, rastløse Energi. Han fortjener, 

 at der her i Botan. Tidsskrift udtales et lille Mindeord om ham, og med 

 Frøken Irene Pedersens Hjælp vil jeg forsøge at gøre dette. 



Baagøe var født d. 5. Dec. 1838 paa Petersminde ved Kalundborg, hvor 

 hans Fader var Landmand og Mølleejer. Efter at have taget Præliminæreksamen 

 1855) blev han Lærling paa Kristianshavns Apotek og tog (1859) farmaceutisk 

 Medhjælpereksamen. Derefter kom han paa Apoteket i Rønne, og her begyndte 

 han at samle Bidrag til Udgivelsen af en Bornholms Flora, et Værk han dog 

 ikke fuldførte; men alle hans Optegnelser kom Bergstedt tilgode (se Bot. Tidsskr. 

 13, S. 140). I 1862 blev han farmaceutisk Kandidat (I. Kar.). Det var i Begyn- 

 delsen af 60-erne, at vi gjorde hinandens Bekendtskab og gjorde Ekskursioner 

 sammen. I frisk Minde staar endnu for mig en Tour, vi gjorde fra Rungsted 

 gennem Folehave til Esrom, hvor vi sent paa Aftenen efter meget Besvær fik 

 Nattelogis — 3 Mand i een smal Seng —, og hvorfra vi næste Dag vandrede 

 til Helsingør; jeg mindes Baagøe fra denne Tour som den utrættelige, over- 

 ordentlig elskværdige, noget støjende Mand med det gode Humør, som han 

 bevarede til sin Død. 



Der gik nu en Række Aar, hvor jeg ikke saa noget til B.; jeg var i Ud- 

 landet i næsten 4 Aar, og da jeg kom hjem, var B., som i Mellemtiden havde 

 været botanisk Konsulent hos Apoteker A. Benzon, bleven Provisor paa Silke- 

 borg Apotek (fra 1. Nov. 1865 til 1. Nov, 1876). At han ogsaa her dyrkede sine 

 botaniske Interesser, derom vidne de Fund af sjældne Planter, han gjorde, og 

 da Botan. Tidsskr. blev stiftet 1865, se vi Baagøe møde frem allerede i 1. Bd. 

 med en „Fortegnelse over nye Voksesteder for en Del sjeldnere danske Planter" 

 (17 Sider). Han havde paatænkt en Flora for N. V. Sjælland, men denne blev 

 ikke til noget. 



