— LXXXV — 



Picea alba, P. excelsa, Piniis montana*. P. silvestris, P. strobus*, Trisetum 

 flavescens*, Weingärtneria canescens. 



I en Lavning, delvis omsluttet af Skoven, fandtes en frodig Eng, af hvilken 

 en Del var anvendt til Skoling af Pil. I Engen fandtes af Arter, vi ikke tid- 

 ligere paa Ekskursionen havde iagttaget paa lignende Lokalitet: Carex diandra*, 

 C. leporina, C. stellulata, Hieracium auricula, Scirpus silvaticus. Tiden tillod 

 os imidlertid ikke at dvæle ret længe her, gennem Bremlevænge gik vi den 

 korteste Vej tilbage til Lohals, hvorfra vi afsejlede ved Firetiden. 



Axel Lange. 



Ekskursionen til Horsensegnen 13.— 15. Juli 1906. 



Deltagere : A. Lange, Frk. Lohse. Aage Møller, Frk. Irene Pedersen, Frk. 

 Hulda Petersen, Jac. Hartz. 13. og 14.: Kolderup Rosenvinge, Frk. Seidelin, 

 K. Viinstedt. 14. og 15.: J. Mørch og Frue. 14.: Deichmann Branth og Lærer 

 Jensen. 15. : Læge Christiansen og Quist. 



Deltagerne mødtes i Horsens d. 12. Da der var almindelig Stemning for 

 at lægge den første Dags Tur om, blev man enig om at tage til Juelsminde 

 istedetfor til Stensballe. 



Juelsminde ligger lige nord for Udløbet af Vejle Fjord ved en Vig af Kattegat, 

 Sandbjergvig, der mod Nord begrænses af Ashoved, i Syd af Bjørnsknude (hvor 

 Vejle Fjord begynder). Terrainet nord for Juelsminde er ud mod Havet ret 

 fladt, saaledes at der de fleste Steder tindes store Overdrev og Strandenge; tæt 

 ved Byen nærmer dog de skovklædte Bakker sig Kysten saameget, at der kun 

 findes en sandet Strækning af nogle faa Hundrede Alens Bredde mellem Skoven 

 og Kattegat. 



Om Formiddagen gik vi en mindre Tur i Juelsmindes umiddelbare Nærhed 

 over nogle gamle Strandvolde med mellemliggende fugtige Lavninger. Holcus 

 mollis danner nogle Steder paa de gamle Strandvolde et saa ensartet og tæt 

 Vegetationsdække, at de spredte Hypochaeris radicata og Rumex acetosella 

 ganske forsvinder deri; andre Steder paa tilsyneladende meget lignende Bund 

 optræder en mere blandet lav Vegetation, hvor Rumex acetosella og Air a praecox 

 pletvis giver Terrainet en rødlig eller graalig Farve; de indblandede Arter, der 

 findes her, er: Agrostis vulgaris, Anthoxanthum odor at um, Spergularia campestris 

 og Teesdalea nudicaulis. I Lavningerne findes en frodigere Vegetation, bestaaende 

 af Holcus lanatus, der danner et friskgrønt Tæppe, hvori særlig følgende Arter 

 er indblandede: Holcus mollis, Potentilla anserina, Stachys palustris. I nogle 

 Lavninger findes Vandsamlinger, der i denne tørre Sommer næsten var udtør- 

 rede I en af de største bemærkedes i Dyndet Potamogeton pectinatus; Rand- 

 vegetationen bestod hovedsagelig af Scirpus Tabernaemontani, blandet med 

 Scirpus maritimus og Agrostis alba. Den omgivende faste Strandengs Karakter- 

 planter var: Juncus Gerardi og Glaux maritima, sammen med hvilke der 

 fandtes spredte Individer af Agrostis alba, Festuca rubra, Plantago maritima 

 og Triglochin maritimum. 



Af mindre almindelige Arter noteredes: Centunculus minimus, Radiola 

 milligrana, Scirpus setaceus og rufus. 



Terrainet nær Stranden er en svagt kuperet Sandmark, hvis Karakterplante 

 er Carex arenaria; sammen med denne, men mere spredt, voksede Galnim 

 verum, Festuca ovina og rubra, Jasione montana. Sedum acre, Statice armeria, 

 Trifolium arvense og talrige Likener, særlig Cladonier og Peltigera. 



Jo nærmere vi kom Stranden, desto løsere blev Sandet, samtidig med at 



