- LXXXVII — 



Sieglingia decumbens og Agrostis vulgaris, sammen med enkelte Individer af 

 Carex pilulifera, Cerastium caespitosum , Campanula rotundifolia , Genista 

 tinctoria, Knautia arven sis , Hypochåeris maculata, Luzula campestris og 

 multi flora, Lotus comiculatus, Pimpinella saxifraga, Potentilla silvestris og 

 Viola canina. En lille Lupinmark paa Bavnhøj-Toppens Sydside varslede om 

 Lyngens snarlige Forsvinden. 



Nogle Deltagere gik til Skablund Skov, hvor Pyrola uniflora fandtes 

 (under Gran) ; paa Strandbrinkerne her saas bl. a Sonchus paluster og Inula 

 conyza. 



Udenfor Sondrup By noteredes Stachys paluster X silvaticus, ved en fugtig 

 Grøftekant og i et lille Ellekrat langs et Bækløb Chrysosplenium opposit i folium. 

 Fra Sondrup gik vi til Skovene omkring Aakjær. Nord for Aakjær findes et 

 lille Stykke Bøgeskov med mindre Egebevoksninger imellem; Bøgestammernes 

 Tykkelse var her c. l /2 Alen i Diameter og Træerne stod saa tæt, at Skovbunds- 

 planter næsten mangler. 



Syd for Aakjær strækker der sig en anselig Bøgeskov langs Vestsiden af 

 Aakjærdalen; Skoven er her ældre og Skovbundsvegetationen meget frodig. 

 Af græsagtige Planter var Hordeum europaeum særlig talrig; i mindre Mængde 

 voksede Bra chy podium silvaticum, Bromus Benelceni, Carex remota og silvatica, 

 Festuca gigantea og Milium effusum. Impatiens noli tangere fandtes i stor 

 Mængde paa fugtig Bund; endvidere bemærkedes Campanula latifolia, Circaea 

 lutetiana, Epilobium montanum, Epipactis latifolia, Neottia, Oxalis acetosella, 

 Polypodium vulgare og Sanicula europaea. 



Vi overnattede igen i Horsens og tog næste Dag med Toget til Falling St., 

 hvorfra vi kørte til Amstrup, vest for Gylling. Vi fulgte Fjordkanten paa en 

 Strækning af c. 1 /j Mil, dels Vestsiden af Gyllingnæs's indre Del, dels Halvøen 

 vest for Gyllingnæs. Paa den indre Del af Gyllingnæs strækker Markerne sig 

 saa nær ud til Fjorden, at der kun bliver en smal Eng af c. 50—200 Alens 

 Bredde tilbage. Hvor Engen skraaner jævnt ud mod Fjorden, faar den paa 

 flere Steder moseagtig Karakter, medens den paa de lavere Steder, der kun 

 ligger lidt over Fjordens Vandspejl, er en mere eller mindre typisk Strandeng. 

 Dette er særlig Tilfældet i Vigens inderste Del, hvor Vegetationen nærmest 

 Bakkefoden bestaar af : Festuca rubra (vigtigste og næsten eneste Græs), Carex 

 distans, Erythraea littoralis og pulchella (sidstnævnte i stor Mængde, men 

 hovedsagelig kun tommehøje og 1-blomstrende Individer), Glaux maritima, 

 Juncus Gerardi, Lotus tenuifolius, Odontites simplex, Planiago maritima, Sagina 

 maritima og IStatice armeria. Nærmest Fjorden bliver Juncus Gerardi Strand- 

 engens Karakterplante, paa de mere højtliggende Partier sammen med Statice 

 armeria; de lavere liggende Huller er ejendommelige ved deres Bigdom paa 

 Suaeda maritima og spredte Bevoksninger af Scirpus maritimus. Ved selve 

 Fjordbredden findes en smal Bræmme af Salicornia herbacea. 



Vegetationen paa et delvis moseagtigt Areal (paa Vestsiden af Gyllingnæs) 

 udmærkede sig ved større Frodighed og stor Artsrigdom. Her noteredes følgende 

 Arter: Aira caespitosa, Alector olophus major, Anthoxanthum odoratum, Briza 

 media, Carex Hornschuchiana, Centaurea Jacea, Cerastium caespitosum, Equi- 

 setum arvense, Galium uliginosum, Festuca pratensis, Juncus lampocarpus, 

 Holcus lanatus (vigtigste Græs), Leontodon auctumnalis, Lychnis flos cuculi, 

 Molinia caerulea, Plantago lanceolata, Potentilla silvestris, Primula officinalis, 

 Rumex acetosa, Ranunculus acer, Sieglingia decumbens, Succisa, Trifolium 

 repens og pletvis ret rene Bevoksninger af Scirpus Caricis; hertil kom paa den 



