- XCII - 



Plantago lanceolata L. 

 1. Potentilla argentea L. 



Thymus serpyllum L. 

 1. Trifolium arvense L 



Ranunculus bulbosus L. 



I. — minus Relhan ap. Sm. 



1. Rumex obtusifolius L. 

 1. Scabiosa columbaria L. 



1. — procumbens L. 



Trisetum flavescens (L.) P. B. 



Sinapis alba L. 



Veronica arvensis L. 



Stachys arvensis L. 



Størstedelen af de fleraarige og toaarige Arter samt enkelte enaarige 

 blomstrer nu paa Forgreninger af de Skud, der gav Blomst i Sommer; naar 

 Planten er forbleven urørt, er det tit fra Forgreninger i den blomsterbærende 

 Del af Hovedaksen, men hvis Toppen er bleven knækket, afmejet eller afbidt 

 af Kvæget, udvikles Blomsterne paa Sideskud fra nedre Dele af Hovedaksen. 

 De Arter, hvor jeg iagttog dette Forhold, har jeg betegnet med 1. Flere Eksem- 

 plarer af Cirsium lanceolatum saa ved første Øjekast ud, som om de var Skud 

 direkte fra Roset, og man kunde jo godt tænke sig det Forhold, at en Roset 

 havde været for svag til at udvikle Blomsterskud i Forsommeren og saa i Som- 

 merens Løb havde udviklet sig saaledes, at den, da Vejret var gunstigt, udsendte 

 Blomsterskud, men det viste sig stedse, at de nu blomstrende Skud udgik fra 

 den nedre Del af et ældre Skud, i et Tilfælde havde Sideskuddet sit Udspring 

 lige i Jordskorpen og havde endog slaaet Rod fra sin Basis. Paa Eksemplarer 

 af Carduus crisp>us sad de blomstrende Kurve paa Akser af 4de Skudgeneration. 

 Trifolium arvense's blomstrende Hoveder sad gerne paa 3die Skudgeneration, 

 nogle af Hovederne var just begyndt at blomstre, andre blomstrede kun i Spidsen. 

 Fortsættelse af Blomstring af Hovedskuddet fandt jeg sjældent hos fleraarige 

 Arter, hyppigt hos de enaarige. Malva silvestris blomstrede dog i Toppen af 

 det Skud, der havde givet Blomst i Sommer. Sidestilles hermed kan maaske 

 Plantago lanceolata. Jeg fandt Individer med talrige afblomstrede Aks og 

 enkelte, som endnu blomstrede i Spidsen, derimod var der ingen opskydende 

 eller uudsprungne Aks. Kun i faa Tilfælde kom de blomsterbærende Skud fra 

 Plantens Jordskud, saaledes at man kunde betegne dem som Efternølere (1906) 

 eller Forløbere (1907). Jeg havde saaledes ventet at kunne finde Draba verna, 

 men skønt jeg saa talrige Rosetter, fandt jeg intet Blomsterskud. Heracleum 

 sphondylium fandt jeg med et Skud, som udgik fra Plantens Jorddel. Dette Skud 

 var antagelig udviklet i September, det bar grønne Frugter paa den første Skærm, 

 mens to Sideskud nu hver bar sin Blomsterstand. Neslea paniculata fandt jeg 

 i et ungt Eksemplar med umodne Frugter og med Blomster i Spidsen af Hoved- 

 skuddet og Sideskuddene. Af Lampsana fandt jeg ligeledes unge blomstrende 

 Eksemplarer, men hyppigere var dog ældre forgrenede Eksemplarer af denne 

 Art. Æthusa cynapium, Anchusa arvensis og Lithospermum arvense havde 

 ogsaa ganske unge blomstrende Individer, de to sidste antager jeg var Frø- 

 planter fra 1906. Senecio vulgaris, Poa annua, Capsella bursa pastoris og 

 Stellaria media fandtes i alle mulige Udviklingstrin. 



Botanisk Have d. 25. Nov. 1906. 



Efterskrift. Den 26. November noteredes yderligere ved Sorø: Brunella 

 vulgaris L., Cirsium oleraceum (L.) Scop., Filipendula ulmaria (L.) Max. og- 

 Lactuca muralis (L.) Less. 



Ved Henvendelse til Meteorologisk Institut er der velvilligst meddelt mig 

 følgende angaaende Vejrforholdene i November. 



Middeltemperaturen for November (Landbohøjskolen) var 7°,i d. v. s. 3°, 3 



