— 21 — 



En anden Vegetation, som ogsaa viser Vindens Magt særlig 

 tydeligt, er Fjældplateauernes. Ofte findes paa disse Plateauer 

 Plantetæpper, hvoraf Partier er revne op og rullede bort (sé Fig. 6) ; 

 man kan næsten altid sé, hvilken Vind der paa Grund af de lokale 

 Forhold er den dominerende paa et givet Sted ved at undersøge 

 Plantestribernes Retning, idet den herskende Vindretning er vinkelret 

 paa Stribernes Længderetning. Er Fjældplateauerne meget golde, 

 saaledes at de kun huser en fattig Fjældmarksvegetation, vil man 



Fig. 3. Et Ejde ved Kvalbø paa Syderø; Vinden har bortført store Partier af 

 Jordsmonnet, saaledes at de tilbageblevne, planteklædte Rester staar med skarpe 

 eller udhulede Brinker, nogle Steder endog som lave Søjler. 

 (Efter Botany of the Færoes I.) 



finde de fleste Planteindivider smøgede tæt op til og i Læ af Stene. 

 Endelig bør nævnes endnu et Exempel paa Vindens Magt til 

 Fjælds; man finder ofte mindre Pletter med støvfm Jord, som er 

 ubevoxet; det er gærne i lave Fordybninger, og til Tider staar 

 det hele under Vand; men naar Vandet fordamper, tørrer Jorden 

 ind og sprækker i polygonale Figurer — en Slags „Rudemark" 

 af efemer Natur. Træffer man en saadan „Rudemark" om Somren, 

 er alle Sprækkerne fyldte med Sten fra en Nøds til en knyttet 



