Næves Størrelse, medens der saa at sige ingen Sten ligger paa 

 Polygonernes Flader (sé Fig. 4) ; uden Tvivl har vi her et Vidnesbyrd 

 om, at Stormene tumler med disse Sten, saaledes at de falder i 

 Sprækkerne. 



De faa Træer, der findes, navnlig i Torshavn, er alle plantede 

 i Læ for Vindene og form aar ikke at voxe op over deres Lægivere; 

 de har det samme forkuede Præg, som Træerne paa Jyllands 

 Vestkyst og er altid skæmmede af en Mængde nøgne Grenspidser. 



e. Lysmængde. Da der ingen Skove findes paa Færøerne, kan 

 Planterne nyde godt af al den Lysmængde, som ifølge Øernes 



Fig. 4. Nøgen „Rudemark" med større og mindre Sten sammenblæste 

 i „Rud erne "s Sprækker; Fjældplateauet paa Kirkebørejn paa Strømø. 

 (Efter Foto. af Forf.) 



geografiske Beliggenhed og hvert Steds lokale topografiske Forhold 

 træffer Overfladen. 



Vi hørte før, at der var megen Taage, og paa Taagedage 

 er naturligvis Lysmængden forholdsvis ringe. Desuden er Luften 

 næsten altid mere eller mindre overskyet; Middel-Skydækket er 7,5 

 (0 = klar Himmel, 10 = overtrukket o: helt skydækket) eller 

 med andre Ord: 8 U af Himlen er dækket af Skyer. Der er om 

 Aaret kun 5 „klare" Dage (Skymængde under 2), men 184 „mørke" 

 (Himlen helt skydækket); Solen formaar saaledes ikke at gøre 

 sin fulde Magt gældende, og tillige maa man huske paa Øernes 

 nordlige Beliggenhed; om Vintren træffer Solstraalerne saaledes 

 midt paa Dagen Jorden under en Vinkel af kun 5° — forud- 

 sat at Jorden er flad. Dette er jo imidlertid næsten ikke Tilfældet 

 noget Steds paa Færøerne: Overfladen er altid mere eller mindre 



