- 89 - 



med frugtbare Skud. Aaret efter, 1896, besøgte jeg ligeledes paa 

 Forbirejse Trangisvaagfjorden og noterede da den 7. Maj følgende 

 blomstrende Arter: Bellis perennis, Cardamine hirsuta, Viola palu- 

 stris, Eriophorum vaginatum og E. polystachyum, Luzula campe- 

 stris, Scirpus caespitosus , Car ex pulicaris, Saxifraga oppositifolia 

 og Cochlearia officinalis, endvidere enkelte Polygala serpyllacea, 

 Ranunculus acer, Silène acaulis og Saxifraga nivalis, og endelig 

 fandtes der et Par Individer af Alchimilla faeroënsis og A. filicaulis, 

 der havde ganske enkelte Blomster aabnede. Det er, som Nav- 

 nene viser, omtrent de samme Arter som Aaret før, samt nogle 

 flere, og de passer ogsaa ganske godt med Dr. Poulsen's neden- 

 for anførte Optegnelser. De tjener tillige som Supplement til 

 dem, dels fordi mine Optegnelser stammer fra den sydligste 0, 

 og dels fordi jeg har taget forskellige „græsagtige" Arter med. 

 G.Jensen omtaler ogsaa i sin Rejseberetning (Jensen 1897) nogle 

 blomstrende Arter fra Trangisvaag, iagttagne samtidig med min 

 Visit. Desuden har han adskillige andre Notitser om Blomstring, 

 som jeg vil anføre, hovedsagelig fordi nogle af dem angaar Fjæld- 

 planter, om hvis Blomstringstid paa Færøerne man ellers intet 

 vidste. Den 15. Maj noterede han paa Toppen af Klakken paa 

 Bordø Loiseleuria procumbens i Blomst og Silène acaulis i Knop, 

 og den 17. Maj var Caltha palustris i fuld Blomstring ved Klaks- 

 vig. Den 20. Maj var Vaccinium myrtillus i fuldt Flor i ca. 200 

 Meters Højde ved Slattaratindur paa Østerø, ligesaa ved Ejde 

 Caltha palustris og Silene acaulis, medens Saxifraga oppositifolia 

 næsten var afblomstret og S. decipiens fuld af Knopper. Paa 

 Slattaratindur i 5 — 700 Meters Højde var Ranunculus glacialis i 

 fuld Blomstring den 28. Maj. Den 1. Juni er Car ex Lyngby ei 

 paa Myggenæs næppe nok i Blomst. Endelig omtaler han, at 

 Scilla verna var i fuld Blomstring den 14. Juni ved Lopra paa 

 Syderø. Selvom disse forskellige Optegnelser giver en vistnok 

 ret god Forestilling om Foraarsfloraens Sammensætning og dens 

 Artsfattigdom og om , naar Vegetationen i det hele begynder 

 at tage fat, kan de kun sige lidt om, naar den enkelte Arts 

 Blomstring begynder. En betydelig Hjælp til at udfylde denne 

 Mangel har jeg faaet ved Dr. Knud Poulsens Optegnelser. Da 

 han ikke er speciel Botaniker, gør disse ingenlunde Fordring paa 

 at være udtømmende, navnlig er alle græslignende Planter forbi- 

 gaaede; men han har dog under sit toaarige Ophold meget om- 

 hyggelig noteret den først iagttagne Blomst hos de Arter, hvis 



