— 41 — 



skellen i Udspringstiden synes størst for de tidligste Vaarplanters 

 Vedkommende. I Overensstemmelse med det kolde Foraar, saa- 

 ledes som det er omtalt foran (p. 10), er Udviklingen sén ; før hen 

 mod Slutningen af Maj er der kun enkelte Forløbere, der begynder- 

 deres Blomstring; de mange Arter træffer vi først i Juni og Juli, 

 og nogle er endog forbavsende sent paa Færde, saaledes Angelica, 

 Achillea og Succisa. De først blomstrende Arter er for en stor 

 Del de samme som de af mig noterede Arter fra Syderø, saa man 

 fejler næppe, naar man anfører Bellis perennis, Tussilago (hvor 

 den overhovedet er fundet), Empetrum, Caltha, de to Violæ, Coch- 

 learia, Silène acaulis, Polygala serpyllacea, Equiseta og Eriophora 

 o. fl. som Færøernes Vaarflora. 



3. Blomsterdannelse og Frugtsætning. 



Jeg har tidligere (Ostenfeld 1901 c, p. 106) i Forbigaaende om- 

 talt, at en Del Arter paa Færøerne kun var fundne uden 

 Frugt, og har nævnt nogle af dem, ligesom jeg henviste til, at A. G. 

 Nathorst (1883), Gunnar Andersson (1900) og Ekstam (1897, 

 1898). for Spitsbergens og Novaya Zemlyas Vedkommende har paa- 

 vist analoge Forhold. Det synes, som om nogle Arter, der hører 

 til i et tempereret Klima, kan optræde nord for den Grænse, inden- 

 for hvilken de normalt formaar at danne moden Frugt. Dette kan 

 skyldes dels klimatologiske Forhold, dels for Insektbestøveres 

 Vedkommende Mangel paa de for Bestøvningen nødven- 

 dige Insekter. Hvad Færøerne angaar, kommer begge Faktorer 

 i Betragtning; den ringe Sommervarme er sikkert en Hindring for 

 adskillige Arters Frugtmodning eller endog Frugtsætning og det 

 særdeles fattige Insektliv vel endnu mere. Der findes paa Færøerne 

 ingen Dagsommerfugle 1 ), derimod nogle mindre Natsommerfugle, 

 særlig en Del Microlepidopterer; baade Bier og Humler mangler 

 aldeles, og de egentlige Blomsterfluer (Eristalis etc.) ligeledes. Plan- 

 terne er henviste til at blive bestøvede af de smaa Natsommerfugle 

 og forskellige Fluer; navnlig de sidste ser man ofte i Mængde paa 

 forskellige Blomster (Angelica o. fl.). 



I Overensstemmelse hermed er Hovedmassen af Insektblomsterne 

 aabne Flueblomster, der, hvis Insektbesøg udebliver, oftest kan be- 

 støve sig selv. En stor Del af Floraen, navnlig de Enkimbladede, 



*) Vanessa atalanta og Vanessa urticæ er trufne et Par Gange tilfældig ind- 

 slæbte. 



