— 56 — 



maritima og Agrostis stolonifera findes derimod lange overjordiske 

 Udløbere, og endelig er Leontodon Taraxaci, Plantago maritima, 

 Armeria og Glyceria distans stavnsbundne; de ikke-græslignende 

 Urters Blade er mere eller mindre sukkulente. 



Som en Association, der er nær beslægtet med Strandengen, 

 opføres, hvad jeg kalder: 



Plantago-maritima-Association 1 ). Navnlig paa Syderø 

 findes flere Steder, hvor Øen er saa smal og lav, at Havvinden 

 kan stryge igennem fra den ene Side til den anden ; saadanne lave 

 Tanger, der forbinder højere og bredere Dele af Øerne med hinanden, 

 kaldes paa Færøerne „Ej der". Det er naturligt, at den lange 

 smalle Syderø frembyder flest Ejder; paa dens Vestside er den jo 

 omtrent uindskaaret, men paa Østsiden skærer adskillige Fjorde 

 og Bugter sig ind, og fra disses Bund og til Vestsiden er Afstanden 

 kun kort og Højden oftest lav; her er det, at Ejderne findes; de 

 skraaner jævnt fra Fjordens Bund opad mod Vest, hvor deres 

 Affald til Havet er ganske brat med en lodret Klippevæg paa 

 25 — 100 Meters Højde. Vegetationen i disse Ejder er ret ejen- 

 dommelig; nærmest Fjorden findes Sandstrand og Strandeng som 

 omtalt ovenfor; indenfor disse kommer sædvanlig Indlandsvegetation, 

 ofte findes der tillige en lille Sø; men udad mod Vestkysten antager 

 Vegetationen et andet og meget særegent Præg. Alle Planterne er 

 smaa og lave, hvad der uden Tvivl skyldes den enorme Kraft, 

 hvormed Havvinden kan fare henover Jorden ; Jordbunden er humus- 

 rig og ofte delvis tørveagtig, ikke særlig fugtig, da Vandet fra disse 

 højere liggende Partier af Ejderne søger nedad. Ved Omtalen af de 

 almindelige Livskaar for Plantevæxten gjordes der (p. 20) opmærksom 

 paa, at en saadan Plante som Lychnis flos cuculi ved at voxe i et 

 Ejde blev rent pygmæagtig; og lignende er Forholdene for adskillige 

 andre Planter, men Lychnis er et særlig prægnant Exempel. 



Efter den Plante, som optræder talrigst og mest konstant, har 

 jeg benævnt Plantesamfundet Plantago-m ar i ti ma- Associa- 

 tion en. Plantago maritima, som er en meget mangeformet Art, 

 optræder her stedse med korte og tykke Blade og kortstilkede, 



l ) Efter Referat i Botan. Centralblatt, vol. XGVIII, 1905 p. 237 omtales denne 

 Association fra Irland af R. Lloyd Praeger (1903). Den refereres i føl- 

 gende Sætning: „In the maritime, an association with Plantago maritima and 

 P. coronopus forms a characteristic low dense sward"; altsaa aldeles som 

 paa Færøerne. — Ogsaa paa Shetland forekommer dette Samfund, at dømme 

 efter en Beskrivelse hos P. Feilberg (1900 p. 42), paa Sumburghead. 



