— 61 — 



er det blandt de færøske Kystplanter Sandstrandens og Klippernes 

 Arter, der tydeligst viser Halofyt-Præg, thi paa det sorte Sand og 

 den mørke Klippe (særlig naar den har Sydexposition) kan de 

 sparsomme Solstraaler virke særlig kraftig og hastig fjærne, som 

 Vanddamp, det udvaskende ferske Vand, der løber til eller siver 

 ned fra det omliggende Land. 



2. Formationer i de lavere Egne. 



(Subalpine Formationer.) 



De naturlige Planteformationer, der ikke er umiddelbart prægede 

 af Saltvandet, kan for Færøernes Vedkommende ret utvungent deles 

 efter deres vertikale Beliggenhed ; Fjældplateauerne, Højfjældet, huser 

 deres Formationer, de alpine Formationer, og de lavere Dele 

 af Landet fra Havets Niveau og til 2 à 400 M.'s Højde, de øvrige, 

 som man vel nok kan kalde de subalpine Formationer, naar 

 man vil søge at parallelisere den færøske Plantevæxt med Skildringer 

 af Plantevæxten i Skotland 1 ), Nord-England 2 ) og Irland 3 ), samt 

 delvis ogsaa i Schweiz 4 ). 



At der selvfølgelig ikke existerer nogen skarp Grænse mellem 

 de alpine og de subalpine Formationer, behøver næppe at frem- 

 hæves — specielt paa Færøerne, hvor man atter og atter træffer 

 Overgange fra den ene Formation til den anden i én trættende 

 Uendelighed, og hvor derfor Oversigtligheden er saare ringe. 



Naar vi nu skal tage fat paa det lavere Lands Planteforma- 

 tioner, vil det være naturligst at ordne dem i Rækkefølge efter Jord- 

 bundens^Vandindhold, begyndende med Indsøerne og endende med 

 Klipperne. 



Der findes paa Færøerne en stor Mængde Smaasøer og Vand- 

 pytter samt enkelte lidt større Søer (Sørvaagsvatn, Toftevatn, Leinum- 

 vatn, Sandsvatn) og endelig et utroligt stort Antal af oftest yderst 

 ubetydelige Vandløb. Vegetationen i disse Vandansamlinger og 

 Vandløb er grumme fattig. Den kan deles i følgende Plante- 

 formationer: 



*) Hardy 1905 og 190(5; Lewis 1905; Robert Smith 1898 og 1900; W. G. 

 Smith 1902 a, 1902 b, 1904 og 1905. 



2 ) Moss 1904; W. G. Smith & Moss 1903; Lewis 1904. 



3 ) Pethybridge & Praeger 1905. 



4 ) Stebler & Schroeter 1892. 



