— m - 



a. Planktonformation. 



b. Søernes Limnæformation. 



c. Det rindende Vands Limnæ- 

 formation. 



d. Det ferske Vands Lithofyt- 

 formation. 



a. Planktonformationen. 



Søernes Phytoplankton er fattigt; det er undersøgt for en Del af 

 Søernes Vedkommende af F. Børgesen og Forfatteren (Børgesen og 

 Ostenfeld 1903, Ostenfeld 1904). Vi fandt, at kun i Sør- 

 vaagsvatn (Toftevatn og Leinumvatn er ikke undersøgte) var der et 

 egentlig Sø-Plankton bestaaende af Asterionella formosa, Dinobryon 

 divergens, Staurastra o. fl. ; i de andre undersøgte Smaasøer maatte- 

 Planktonet karakteriseres som et fattigt Dam-Plankton, sammensat, 

 af forskellige Desmidiéer, Grønalger, Diatoméer og Flagellater. 



Der er ikke noget at tilføje til disse Angivelser, saalænge Plank- 

 tonet ikke er blevet studeret til forskellige Aarstider med regel- 

 mæssige, ikke for lange Mellemrum. Blot skal nævnes, at Plank- 

 tonets Art er i god Overensstemmelse med Planktonet i Søer under 

 lignende Klima, saaledes i Skotland (W.West & G. S.West 1903 

 og 1906 a), Irland (W. We s t & G. S. We st 1902 og 1906 b) og Island 

 (Ostenfeld 1904; Ostenfeld & Wesenberg-Lund 1906). 



Den buadfæstede Vegetation i Søerne er endnu fattigere end 

 Planktonet. De fleste Søers Bredder er nøgne og grusede ; kun ved 

 ganske enkelte findes der en Sampvegetation, hvis Planter gaar 

 noget ud i Vandet. De egentlige Vandplanter staar pletvis og 

 indtager kun smaa Partier af Søens Areal; Søer, der er dækkede 

 af Vegetation, kendes næsten ikke (en lille Dam i Skopen og en 

 lille Dam ved Sand var dog næsten overalt forsynede med et 

 Dække af Potamogeton natans). Fra den nøgne Strandbred fort- 

 sættes den grusede Bund noget ud i Søen til omtrent 50 Cm. 's 

 Dybde i Sommertiden 1 ); udenfor denne Dybde er Bunden i Reglen 

 blød og dyndet. Saaledes er Forholdene ved de fleste Søer fol- 

 den største Del af Breddens Vedkommende; men paa det Sted, 

 hvor Søen har sit Afløb, er Udseendet af Bredden et andet; her 



J ) Ved højere Vandstand (Vinter og Efteraar) naar Vandet saa højt, at det 

 nøgne Strandbælte er dækket, og det er dette Forhold, som fremkalder dette 

 Bæltes Goldhed; det er ofte skarpt afsat fra Græsvegetationen ved en lille- 

 Brink. 



b. Søernes Limnæformation. 



