- 89 — 



vender mod Sørvaagsvatn. Pletvis er Nardus den dominerende Art og pletvis 

 Agrostis vulgaris, Anthoxanthum eller Festuca ovina vivipar a . — 



Græslier omtales i C. Jensen's Rejseberetning, 1897, p. 183 (Gjoverbotn), 

 p. 189 (Store Dimon) og p. 190 (Sunnbø), samt p. 209 (Skaalefjorddalens Skraaning). 



De for Græslien karakteristiske Græsser og græslignende Planter 

 er Anthoxanthum, Agrostis vulgaris (til Dels Agrostis stolonifera), 

 Festuca ovina vivipara, Car ex binervis, C. pilulifera, Luzula multi- 

 flora og til Dels L. silvatica. Næsten alle disse Arter er Tuegræsser, 

 hvad der er i god Overensstemmelse med den faste Jordbund, der 

 ikke er videre gunstig for Udløbere x ). 



Af de talrige og meget vexlende „blomstrende" Urter, der 

 findes paa Græslierne, er følgende de hyppigste: Bellis, Trifolium 

 repens, Brunella, Cerastium vulgare, Viola. Riviniana, Leontodon, 

 Polygala serpyllacea, P. vulgaris Ballii, Potentilla erecta, Euphrasia?, 

 Thymus, Ranunculus acer og Sagina procumbens. Ogsaa her er de 

 stavnsbundne Arter i stor Majoritet, men der findes dog nogle 

 (Trifolium repens, Sagina procumbens) med overjordiske Vandre- 

 skud. Alle disse Urter bibringer Græslien en Rigdom paa Farver, 

 der dog — paa Grund af den ovenfor nævnte systematiske Afgræs- 

 ning — ikke er saa stor, som man skulde vente sig. 



Frugtsætningen er, for saa vidt Blomsterne faar Fred til at 

 udvikle sig, for de flestes Vedkommende upaaklagelig. De fleste al 

 Blomsterne er ret aabne og maa kunne bestøves af Fluer, men 

 enkelte som Thymus, Brunella og Trifolium repens (mon dennes 

 Frugtsætning er god?) kræver mere langsnablede Insekter. 



Det vil ses, at en stor Del af de nævnte Urter er de samme 

 som i Heden, og dette er i endnu højere Grad Tilfældet med 

 Mosserne. Disse spiller en stor Rolle i denne Formation, især 

 Hylocomia; meget almindelige og talrig optrædende er endvidere: 

 Polytrichum alpinum, P. commune, Dicranum scoparium, Thyidium 

 tamariscifolium, Grimmia hypnoides, Stereodon ericetorum, Cteni- 

 dium molluscum, Isothecium tenuinerve og Amblystegium aduncum, 

 samt af Levermosser Diplophyllum albicans, Frullania tamarisci og 

 Nardia scalaris. Likenerne er meget underordnede, ikke sjældent 

 træffes dog Peltigera canina. 



De Former, hvorunder Græslien optræder, er ikke lidet for- 

 skellige; de ovenanførte Exempler vil give et Indtryk heraf. Saa- 



] ) Dog har Agrostis -Arterne Udløbere, hos A. stolonifera overjordiske og hos 

 A. vulgaris underjordiske; men hos den mest almindelige Art, A. vulgaris, 

 er de dog af ret underordnet Betydning. 



