— 92 — 



delse med Insolationen. Paa Sydskraaningerne vil Solvarmen hurtig 

 faa Vandindholdet i Jorden sat betydelig ned, og naar der ikke 

 stadig er ny Tilførsel, hvad der ofte vil være umuligt paa frem- 

 springende Klippepartier (fraset Regn), vil Jorden til Tider kunne 

 blive meget tør, og de paa saadanne Pladser voxende Planter maa 

 følgelig være tilpassede til at kunne udholde en periodisk Udtørring. 

 Nordskraaninger derimod vil i et Land som Færøerne altid være i 

 Besiddelse af en ikke ringe Jordbundsfugtighed. 



Men forøvrigt er der stor Forskel paa hver enkelt Klippespaltes 

 eller Klippeafsats's Vandrigdom, varierende efter Løsjordens Mængde, 

 Tilløbsforholdene o. a. lokale Aarsager. 



Medens det for de foregaaende Plantesamfunds Vedkommende 

 har været Mosser og Blomsterplanter, særlig de sidste, som har 

 dannet den integrerende Del af Plantedækket, maa vi for Klippernes 

 Vedkommende medtage Likenerne og delvis Algerne. Desværre er 

 mine Kundskaber om disse Planter, ligesom om Mosserne, meget 

 fragmentariske, og mine Optegnelser faa og ufyldestgørende, saa- 

 ledes at den følgende Fremstilling bliver ufuldstændig og man- 

 gelfuld. 



Naar man vil vinde lidt Oversigt over Klippevegetationens 

 Elementer, maa man først, gøre sig klart, at den Vegetation, man 

 ser paa en Klippeafsats, -Skraaning eller -Væg, omfatter Planter 

 levende under vidt forskellige Kaar. Der er Likener, Alger og 

 Mosser, som er fæstede til den nøgne Klippes Overflade 

 (Schimper's Lithofyter), og der er Mosser og Blomsterplanter, 

 som voxer i Revner eller paa Afsatsernes Overflade, med 

 andre Ord paa Steder, hvor der har samlet sig Løsjord, dannet af 

 Klippens Forvitringsprodukter og formuldede Planterester. 



1 (j). Den nøgne Klippes Plantevæxt, den egentlige 

 Lithofytfor mation, bestaar udelukkende af Kryptogamer, hoved- 

 sagelig af en Mængde Likener, hvortil knyttes nogle Mosser og 

 — især paa Steder, hvor Vandet risler ned over Klippevæggen — 

 nogle Alger. „De sorte Striber", som saa hyppig sés paa Fær- 

 øernes Klipper, er dannede af forskellige Alger, bl. a. Stigonema- 

 Arter, som er mere eller mindre likeniserede. Ogsaa Mosserne 

 ynder for de flestes Vedkommende de Steder paa Klippen, hvor 

 Vandtilførslen ikke er altfor ringe ; men forøvrigt optager disse saa- 

 vel som Likenerne Hovedmængden af deres Vand fra Luften. 



Likenerne danner et næsten fuldstændigt Overtræk over Klip- 

 pen, et Overtræk, hvis Farve gaar fra næsten sort til næsten hvidt 



