— 95 — 



Omraade, vil jeg her nævne nogle af de vigtigste, som jeg dog 

 sammenstiller paa en noget modificeret Maade: 1) Paa Grund af 

 Klippens Fasthed vil der altid være nøgne Pletter, idet kun Afsatser 

 og Revner med Løsjord kan huse Blomsterplanter. 2) Enhver 

 enkelt Plads har sin særegne Jordfugtighedsgrad; man kan saaledes 

 f. Ex. ved Siden af en meget fugtig Spalte finde en ganske tør. 

 3) Klippens Stejlhed bevirker, at Ødelæggelse af Rødder eller 

 anden Beskadigelse ofte forekommer — i det hele, at Voxepladsen 

 ofte er lidet stabil. 4) Paa Grund af Klippens Stejlhed kan klima- 

 tiske Faktorer virke særlig stærkt: Vind, Lys, Varme (Expositionens 

 store Betydning) og Kulde (ingen Snedækning). 5) Endelig er Klippe- 

 planterne i Følge deres Voxeplads's Utilgængelighed beskyttede mod 

 Afgræsning, mod Nedtrampning, men paa den anden Side afskaarne 

 fra at blive gødede (herfra maa dog undtages Fuglebjærge, sé 

 senere). 



De her nævnte og andre Faktorer paatrykker naturligvis de 

 ægte Klippeplanter et vist Præg; vi vil saaledes finde, at de gærne 

 har dybtgaaende og kraftige Rødder, at Stavnsbundethed er almin- 

 delig, at der er mange Sukkulenter, og at Individerne ofte over- 

 rasker ved deres Kraft og Højde. Men paa den anden Side er de 

 ydre Kaar for Klippeplanterne saa lokalt forskellige, at Ghomofyterne 

 slet ikke kan danne en naturlig Enhed i samme Stil som Planterne 

 i en Hede, et Kær o. s. v. 



Særlig bør fremhæves, at den af alle Faktorer, der virker 

 stærkest og først og fremmest betinger Forekomsten af de forskellige 

 Plantesamfund — forudsat samme geo- og topografiske Beliggen- 

 hed — , nemlig Vandet, er saa uhyre variabel i Klippevegetationen. 

 Det vil derfor være naturligst at forsøge at gruppere de forskellige 

 Klippesamfund efter Vandrigdommen i Bunden, ligesom jeg har gjort 

 ved de andre Samfund ; men der er hertil at sige, at det for Klippernes 

 Vedkommende er meget vanskeligere, da saa forskellig Vandmængde 

 kan optræde Side om Side. Klager man over, at et kuperet Land- 

 skab som det færøske er lidet oversigtligt, fordi Formationerne 

 atter og atter afløser hverandre, saa gælder denne Klage i endnu 

 højere Grad Klippevegetationen, der kan sammenlignes med en 

 broget Mosaikindlægning i en ensartet Grundmasse (det faste Fjæld). 



Nogle Inddelinger kan imidlertid gøres, og det ligger da lige 

 for, at benytte dem, der har Navne hos Befolkningen. Disse 

 Benævnelser er imidlertid udelukkende dannede efter de topografiske 

 Forhold, saa det er ikke altid, at de passer paa de botaniske; 



