Bemærkninger om Isfod og Tangrand ved 

 Grønlands Kyster. 



Af 



H. Deichmann og L. Kolderup Rosenvinge. l ) 



Dr. K. J. V. Steens trup har i 1905 i en lille Publikation 2 ) 

 berørt det Spørgsmaal, om den øvre Grænse for den sammen- 

 hængende Algevegetation, specielt Fucaceerne, kan benyttes til at 

 bestemme Vandstandsforandringer i et Land som Grønland, „hvor 

 daglige eller automatiske Vandstandsmaalinger ikke kunne ventes 

 at blive almindelige". Dr. S. bemærker, at der, saa vidt han veed, 

 ikke hidtil er anstillet direkte Observationer angaaende Tangrandens 

 Forhold til Middelvandstanden paa det Sted, hvor den paagældende 

 Tangrand findes, og han undrer sig derfor ikke over, at L. Holm- 

 ström mener, at Algeranden neppe kan have Betydning for Bedøm- 

 melsen af Havets Middelniveau, medens paa den anden Side Dr. 

 An dr. M. Hansen mener, at den afgiver en meget sikker og god 

 Gradestok, hvorved en Strandforskydning paa en 10 cm. eller maaske 

 endnu mindre med Sikkerhed kan aflæses. I Modsætning til den 

 sidstnævnte Forsker, som anvendte Nivellement til en i Klippen 

 indsat Jernbolt og til Tangranden, anbefaler Steenstrup at foto- 

 grafere Klippefladen med Tangranden; man vil da ved at under- 

 søge det samme Sted med Aars Mellemrum kunne afgøre, om 

 Tangranden flytter sig. Dr. S. meddeler nogle Gengivelser af Foto- 

 grafier tagne paa samme Sted efter henholdsvis 1, 2 og 28 Aar; 



J ) Nærværende lille Afhandling er affattet af mig, men for en Del paa Grundlag 

 af Optegnelser af Distriktslæge Henrik Deichmann. Det vil af det efter- 

 følgende tydelig ses, hvad der skyldes Deichmann og hvad jeg selv bærer 

 Ansvaret for. L. K. R. 



2 ) K. J. V. Steenstrup: Kan Tangranden benyttes til Bestemmelse af For- 

 andringer i Vandstanden? Særtryk af Meddelelser om Grønland. XXXIII. 



