- 263 — 



De i Liste II opførte Arter er enten strengt værtbundne Para- 

 siter eller har en mere eller mindre kosmopolitisk Udbredelse og 

 kan saaledes fra et floristisk-økologisk Synspunkt ikke paakræve 

 megen Interesse; heller ikke i physiognomisk Henseende spiller de 

 nogen Rolle (dog kan de nævnte Exob asidium- Ar t er undertiden 

 omforme Udseendet af Arctostaphylos- og Vaccinium Vitis Idaea- 

 Bevoksninger ganske iøjnefaldende). Af mykologiske Grunde og for 

 Fuldstændigheds Skyld har vi dog ment at burde sammenstille de 

 fundne Arter. 



Et Blik paa Listen vil vise, at der ingen Parasiter er noterede 

 paa Calluna ; denne alt overvejende Karakterplante synes i det hele 

 ret fri for Svampe for de overjordiske Deles Vedkommende, og et Par 

 Fund paa døde Kviste (Marasmius, Mollisia) udgjorde den hele Høst. 

 Modsætningsvis fandt vi undertiden sjældne og isoleret voksende 

 Følgepianter angrebne. Saaledes var nogle faa Individer af Viola 

 canina, som vi fandt paa nøgent Sand i Røverstuerne, altsaa muligst 

 midt i Heden, stærkt angrebne og misdannede af Puccinia Violae. 

 Viola canina har vi kun noteret dette ene Sted (angives af Galløe 

 og Jensen fra Festucetum), og om end Hedens andre Viola-Arter 

 kan have tjent som Station for Svampen paa den lange Vej over 

 Heden (Viola tricolor har vi kun fundet eet Sted, og Viola palu- 

 stris et Par Steder, begge Arter svampefrie), synes det alligevel 

 paafaldende, at disse faa Fio/a-Planter paa deres afsides Stade 

 midt i den milevide Hede har kunnet inficeres af Svampesporer 

 (Puccinia Violae er autoeeisk). 



Tilfældet kan ikke sammenlignes med de ligeledes helt isolerede 

 Fund af f. Eks. Dasyscypha calycina paa en vissen Grangren (be- 

 nyttet ved Opmaalingen af Heden) eller af Poronia punctata paa 

 Hestegødning midt i Gallunetet ; thi disse Svampes Forekomst lader 

 sig let forklare, da den første er indslæbt med Grenen, den anden 

 med Gødningen. For Viola-S vampen lader sig derimod ingen 

 sikker lndførselsmaade eftervise. Infektion ad Luftvejen kunde vel 

 antages, men vilde være et næsten vidunderligt Tilfælde; med 

 større Sandsynlighed kan det formodes, at blomsterbesøgende In- 

 sekter (eller andre Dyr) har ført Sporerne ind over Heden og af- 

 strøget dem paa Planterne, eller at Sygdommen paa en eller anden 

 Maade er indført med Frøet. 



Endelig skal det blot nævnes, at vi (sidst i August 1907) fandt 

 Phyllachora Junci med modne Asci, og at vi endvidere iagttog en 

 ejendommelig Afvigelse fra det normale i Uredosporernes Form 



