— 286 — 



deres Tilpasning til Livet der, har hidtil ikke været skrevet. Næsten 

 alle biologiske, økologiske og lign. Notitser over Likenerne findes 

 spredte i plantegeografiske og dermed beslægtede Arbejder, hvori 

 de oftest figurerer som underordnede Tillægsbemærkninger. Denne 

 Hær af ofte meget værdiløse Fragmenter har jeg ikke ment det 

 rigtigt at tage Hensyn til; kun nogle faa har jeg virkelig haft Gavn 

 af at benytte (se f. Eks. Lotsy, Kihlman [1890], E. Warming [Meddel, 

 om Grønland XII], Kolderup Rosenvinge [1888—90 og 1896]). Skrevne 

 som de er i en Tid, der ligger forud for vor nuværende maalbe- 

 vidste Økologiforskning, i en Tid, da Begrebet Økologi overhovedet, 

 ikke var klart udformet blandt de botaniske Forskningsretninger, 

 er deres Indhold ofte overordentlig magert, naar lige netop und- 

 tages de nævnte samt enkelte andre. 



Saa vidt den før-økologiske Tid. Efter Økologiens Fremtræden 

 som botanisk Forskningsretning (Warming 1895) har ogsaa Liken- 

 ologien begyndt at anlægge økologiske Synspunkter i sine Studier; 

 fra denne Periode stammer da de eneste egentlige økologiske Li- 

 kenstudier af Bruce Fink. hvis forskellige Afhandlinger om dette 

 Emne er publicerede i „Bulletin af The Torrey bot. Club" og 

 „Minnesota bot. Stud." (Se Litteraturlisten bag i Afhandlingen) — 

 og her hjemme af A. Mentz (1900). Begge disse Forfattere har dog i 

 ringe Grad behandlet Forholdet mellem Likenerne og de Planter, som 

 disse lever i Samfund med. Og dog er dette jo Økologiens Hoved- 

 indhold: Udredningen af Samfundsforholdene, de plantesociale 

 Love, det indbyrdes Samliv mellem Planterne. 



I det efterfølgende har jeg da forsøgt at trænge til Bunds i 

 disse Forhold, saa vidt det hidtil har ladet sig gøre med vort nu- 

 værende Kendskab og under Forudsætning af vort sørgelig frag- 

 mentariske Kendskab til Likenernes finere Cytologi. Det er mit 

 Haab, at det under Behandlingen af hvert Samfund maa blive klart, 

 hvilke Likener der findes i Samfundet og navnlig, hvorledes Sam- 

 fundsforholdene i det enkelte Samfund virker paa Fordelingen af 

 Likenerne. Enhver Planteart, Likenerne ikke mindre end andre, kræ- 

 ver jo sit specielle Kompleks af Livskaar, hvorunder den trives normalt, 

 medens Forandringen i disse Livskaar har til Følge enten en endnu 

 yppigere Vegeteren eller en Hensygnen. Det bliver nu vor Opgave 

 paa den ene Side at skildre, 1) hvilket Kompleks af Livskaar der 

 forefindes i det enkelte Samfund og paa den anden Side, °2) hvilke 

 Likener erfaringsmæssigt finder sig til rette under disse Kaar, og 

 endelig 3) at udfinde, om der findes morfologiske eller anatomiske 



