— 288 — 



file, men i meget forskellig Grad. Deres Barklag absorberer (Zukal 

 1895) gennemsnitlig ca. 10 Gange saa meget Lys som en middeltyk 

 Epidermis hos Gormofyterne; det er derfor nødvendigt for dem at 

 opsøge lyse Vækstpladser, for at Gonidierne kan faa tilstrækkeligt 

 Lys til Assimilation. Mod for stærkt Lys dækker mange Likener 

 sig ved Aflejring af Farvestoffer i deres Barklag. 



KAP. ± 

 Klitlikener. 



1. Sandstrandens og Klitternes almindelige Naturforhold. 



Vi gaar nu over til en mere detailleret Undersøgelse af de 

 enkelte Vækstpladser samt disses Likener og begynder da naturligst 

 med Klitterne og Havstranden. Denne er oftest en meget flad og 

 kun svagt skraanende Sandstrand, der som en Bræmme løber langs 

 det højere Indland og skiller dette fra Havet. Sandet ligger her 

 saa lavt, at det ved Højvande eller dog i Paalandsstorm ofte over- 

 skylles af Havet, som da slikker op ad de bagved liggende Klitter. 

 Disse staar som ret stejle Klinter med Sandets Anlægsvinkel (ca. 30°) 

 ud mod Forstranden og bag dem strækker sig flere andre Klitter 

 ofte dannende store ejendommelige Landskaber med kuperet Ter- 

 rain. Vi maa se lidt nøjere paa de to Slags Jordbund, da de er, 

 meget forskellige. 



Sandstranden bestaar af næringsfattigt Kvartssand med 

 noget Kalk (af Molluskskaller) og rigeligt Klornatrium (fra det højt- 

 liggende Grundvand og Overskylningerne). Vegetationen er meget 

 aaben og spredt, dannet af Gakile, Salsola, Atriplex, Salicornia, 

 Crambe, Eryngium, Honckenya, Triticum junceum etc. (se Warming 

 1891, 1894, 1902). Der er intet Samfundsliv, intet gensidigt Afhæn- 

 gighedsforhold mellem Sandstrandens Planter. Hele Vegetationen 

 bliver derved delvis analog med Ørkenvegetationen i de varmere 

 Jordstrøg. 



Paa Sandstranden findes ingen Likener. Jeg har overtydet 

 mig om dette ved at vandre adskillige Mil langs Sandstrand dels 

 fra Skagen sydpaa, dels ved Ringkøbing, paa Fanø, Odsherreds 

 Nordkyst, Tisvilde, Bornholm. Forklaringen herpaa maa sikkert 

 søges i Substratets Indhold af Klornatrium (og muligvis Kalk). Selve 

 den ved Oversvømningen foraarsagede Bortskylning af Sandet fra 

 Planternes Fasthæftningsorganer spiller næppe nogen større Rolle 



