— 297 — 



omtrent som hos G. Floerkeana, dog oftest tydeligere grønne. Fore- 

 kommer i kolossale Mængder paa Dueodden paa Bornholm sammen 

 med G. fimbriata; ogsaa hyppig i jydske Klitter. 



Cetraria nivalis L. Forekommer mest i Klitterne i Landets 

 nordlige Egne, navnlig paa Læsø; mangler i de sydlige Landsdele. 

 Thalluslapperne næsten oprette, hvidgraa. Barklaget med en Mængde 

 kort stavformede Krystaller. 



Peltigera canina L. Hyppigst i Klitternes fugtige Lavninger, 

 hen over Mosser; paa bart, tørt Sand er den sjældnere. Dens 

 Hæftesystem er nøjere omtalt ovenfor. Thalluslapperne resupineres 

 i tørt Vejr. 



Cornicularia aculeata Ehrh. Er den tidligste Kolonist paa 

 Klitten, saa snart denne er bleven bevokset med Psamma. Hæfter 

 ved Sandet ved Hjælp af Podetiepensler i Lighed med Rens- 

 dyrlav etc. — (første Gang fundet og afbildede af mig). Podetierne 

 mørkebrune, med tykt Barklag, hvori kan skelnes 3 forskellige Zoner 

 (se Fig.) 



Stereocaulon paschale Ach. Ret almindelig paa Klitter og 

 Sandmarker i Nordjylland. Mægtigt udviklet Hæftesystem (først 

 fundet og afbildet af mig). Barklag mangler paa Podetiernes Hoved- 

 stamme, der ogsaa er gonidieløs; Skællene udstyrede med tydeligt 

 Barklag med let skelnelige Enkelthyfer. 



Sphyridium byssoides L. Skorpeliken. Dens gulgrønne Thai- 

 lus findes i alle dæmpede Klitter. Hæftet til Substratet ved hele 

 sin Underflade. Apothecierne er, navnlig paa Klit- og Hedeeks- 

 emplarer næsten siddende, medens de paa Skyggeeksemplarer er 

 langskaftede. 



Lecidea uliginosa Schrad. Saa vidt jeg har kunnet skønne 

 af sterile og daarligt udviklede Eksemplarer hidrører de fra Klitterne 

 velkendte „Likenkager«, der hyppig er omtalte i Litteraturen, ret 

 ofte fra Lecidea uliginosa, der her i Klitten er paa en unormal og 

 utilfredsstillende Vækstplads. Dens naturlige Vækstplads er Bøge- 

 og Lyngmor. Man maa dog ingenlunde tro, at alle de saakaldte 

 „Likenkager" virkelig skyldes Likener. Blaagrønne Alger (Gloeo- 

 capsa) samt Zygogonium ericetorum har sikkert ofte været forveks- 

 lede med virkelige Likenkager og kan kun ved nogen Øvelse skel- 

 nes makroskopisk fra disse. 



