— 298 — 



3. Epifytlikener. 



Paa de i Klitterne forekommende Buske vokser en Del Likener. 

 Hidtil er fundet følgende: 



Usnea barbata L. (paa Salix repens, Hippophaë). 

 Ramalina polyuiorpha Ach. farinacea (Salix, Hippophaë, Rosa). 

 Xanthoria parietina L. (Hippophaë, Sarothamnus, Myrica, Rosa). 

 Parmelia olivacea L. (Salix repens, Hippophaë, Myrica, Rosa). 



— physodes L. (Salix, Hippophaë, Myrica). 



— saxatilis L. (Hippophaë, Myrica, Rosa). 

 Physcia stellaris L. sbsp. hispida (Salix, Rosa). 

 Evernia Prunastri L. (Hippophaë). 



— furfuracea (Hippophaë, Salix). 

 Cetraria sæpincola Ehrh. (Hippophaë). 



— glauca L. (Døde Græstotter). 



Lecidea parasema sbsp. enteroleuca v. elæochroma Ach. (Salix, 



Hippophaë, Sarothamnus). 

 Lecanora subfusca L. (Hippophaë, Sarothamnus, Myrica, Rosa). 

 — varia Ehrh. (Sarothamnus, Salix). 



Det er klart, at de Naturforhold, Epifyterne er udsatte for, 

 næsten ganske falder sammen med dem, der bydes Jordlikenerne; 

 kun i en enkelt Henseende er der en betydelig Forskel: Substratets 

 fysiske Beskaffenhed. Dette er for Jordlikenernes Vedkommende 

 det løse Sand, der nødvendiggør Udviklingen af et veludviklet 

 Hæfteapparat. — De øvrige Tilpasninger: mod Lys og mod Tørhed 

 er iøvrigt som hos Jordlikener. 



Tilpasning til intensivt Lys, se de enkelte Arter. Til- 

 pasning til Tørhed er paaviselig hos flere Arter. Som oven- 

 for angivet finder Vandoptagelse (Regn, Taage, Dug) Sted gennem 

 hele Løvets Overflade, — særlige Organer til Vandoptagelse findes 

 hos flere Bladlikener i Form af Rhiziner paa Løvets Underflade, — 

 saaledes navnlig hos Parmelia saxatilis, olivacea, Physcia stellaris. 

 Disse Rhiziner er Hyfebundter uden Gonidier; de er ofte tætstillede 

 og virker ved deres Kapillaritet saaledes, at Regnvand, der driver 

 ned langs Grene, hvorpaa Likenerne sidder, meget hastigt suges ind 

 under Likenens Underflade og væder denne over det hele. Forsøg, 

 som jeg anstillede med en Gyrophora polyrhizos, (der forøvrigt ikke 

 lever i Klitterne, men under lignende Tørhedsforhold), viste, at 

 Vandet i Løbet af et Minut kan løftes lodret, mod Tyngdekraften, 

 fra Likenernes Rand til dens Midte; Vandet ses tydeligt stige til- 

 vejs udenpaa Likenen i Mellemrummene mellem Rhizinerne, gan- 

 ske som i et tykt Stykke Trækpapir. Det Vandlag, som de rhizin- 

 bærende Likener kan fastholde, vil kunne have stor Betydning ved 



