— 323 - 



ringe fysiognomisk Rolle. De nævnte Arter er alle omtalte under 

 Hedelikener (se disse). 



Rødgranens Stammer og Grene er jo i den mørke Muld- 

 skov likenfrie. Anderledes, hvor Træerne er lysstillede eller ved 

 sygeligt Naalefald tvinges til at lade Lyset passere gennem Kronerne. 



Enhver kender sikkert det Syn: et langt Perspektiv ned ad en 

 Vej gennem Granskoven, hvor Træerne staar i yppig Fylde med 

 Grene langt ned paa Stammen; men mellem disse kraftige Træer 

 ses hist og her nogle Grene eller maaske næsten et helt Træ over- 

 groet af Likener. Jeg har ved en nøjere Undersøgelse af talrige 

 saadanne Træer kunnet konstatere, at Likener ne først har ind- 

 fundet sig, efter at Naalene var faldne af som Følge af 

 Infektion med Lophodermium Abietis. Den dermed føl- 

 gende Belysning paa de nøgne Grene har muliggjort en kraftig 

 Vegetation, saa godt som altid bestaaende af Parmelia physodes L. 

 samt ofte tillige Evernia Prunastri, begge bladformede, fotofile 

 Arter. 



En anden Aarsag til Naalefald og dermed følgende Likenvege- 

 tation er Blæsten, hvis Virkninger jeg dog desværre ikke har haft 

 Lejlighed til at studere specielt i Rødgranbevoksninger. Hos Hvid- 

 granen kendes dette Forhold derimod meget vel (se denne). 



Det maa forøvrigt anføres, at Parmelia physodes næppe altid 

 skylder Blæst eller Lophodermiumangreb sin Tilstedeværelse paa 

 Granen. Alle Faktorer, som kan fremkalde Naalefald og dermed 

 Lys paa Grenene, vil virke til Gunst for Invasion af Likener. 



Paa enkelte højstammede Træer, som er bleven fritstillede ved 

 at Naboerne er fældede, findes Stammerne ofte aldeles dækkede af 

 Lecanora varia f. straminea, der ganske sikkert danner en foreløbig 

 Vegetation, (analog med den i Heder og Moser), indtil den ganske 

 fortrænges af Bladlikenere. Dog har jeg kun set dette Fænomen, 

 hvor nærliggende Skove hæmmer Blæsten i at virke. Helt ander- 

 ledes er Vegetationen i de altid gennemblæste vestlige Skovbryn i 

 Jyllands Hvidgranplantager (hvorom mere nedenfor). 



Endnu maa omtales, at Bladene paa Rødgranen undertiden 

 overvokses af en lille epiphyll Liken, vort Lands eneste, Biatorina 

 micrococca Körb. Tropernes Fylde af epiphylle Likener er jo ellers 

 ganske ukendt hos os. Samtlige de paa vore Picea-Arter fundne 

 Likener er: 



Usnea barbata L. 

 Gornicularia jubata L. 



22* 



