- 356 — 



Først dog et Par Ord om Likenernes Forhold til Urfjælds- 

 substrater. Bachmann har i en kort, foreløbig Notits (1904) givet 

 os Indblik i alt, hvad der da vidstes om Likenernes Evne til at 

 korrodere Urfjæld. Senere (1907) har han publiceret en udførligere 

 Afhandling over samme Emne. Han har vist, at de af ham under- 

 søgte Arter, der vokser paa Granit, er i Stand til at sende Hyfer 

 ned i Substratet, dog udelukkende i Glimmerpladerne og fortrinsvis 

 i disses Spaltningsretninger, saa at de ofte danner flade, plade^ 

 formede Hyfevæv. Undertiden fører de nedadgaaende Hyfer enkelte 

 Gonidier med sig, medens dog Hovedmassen af Thallus er epilitisk. 

 I de endolitiske Hyfepartier findes Oliehyfer og Sphæroidceller, der 

 altsaa — som ovenfor anført — ikke maa betragtes som et Sær- 

 kende for Kalklikener. Selv en meget tynd Kvartsplade, lejret 

 mellem Likenen og en Glimmerplade, er i Stand til at hindre Hy- 

 fernes Fremtrængen. 



Jeg selv har hos talrige Urfjældslikener fundet hele Basalpartiet 

 rigeligt forsynet med smaa Mineralpartikler, optagne i Løvet ved 

 dettes fortsatte Korrosion paa Substratet. Jeg føler mig ganske 

 overbevist om, at dette forekommer hos de" fleste Urfjældsarter; 

 som bekendt er jo saadanne i Reglen vanskelige at skære paa 

 Mikrotomen netop af den Grund. 



Det er saaledes en Kendsgerning, at der hos talrige eller 

 maaske næsten alle Urfjældslikener findes en Differentiering i et 

 endolitisk Thallus (ofte med Fedtvæv), der korroderer Stenens Over- 

 flade og derved giver sit lille Bidrag til det store geologiske Ned- 

 brydningsarbejde, — samt et epilitisk Thallus, som væsentligst staar 

 i Formeringens og Kulsyreassimilationens Tjeneste. 



Jeg gaar nu over til at omtale de enkelte Likensamfund. Disse 

 kan ordnes i følgende Grupper: Kystklippelikener, Indfjældslikener, 

 Stenslettelikener og Ferskvandslikener. 



a. Kystklippelikener. Paa Bornholms stejle Kystklipper og 

 paa de glaciale Stenstrøninger ved vore Strandbredder ordner Li- 

 kenerne sig i Bælter af forskellig Sammensætning. I Fjæren, ind- 

 strøede mellem dennes vigtigste Karakteralger; (disse er — efter 

 mundtlig Meddelelse fra Dr. Kolderup Rosenvinge — Calothrix sco- 

 pulorum, Fucus spiralis, F. vesiculosus, Ascophyllum nodosum, 

 Enteromorpha intestinalis, Hildenbrandtia prototypus, Ralfsia, Scy- 

 tosiphon lomentaria, Phyllitis Fascia) findes en Del Verrucaria 

 halophila og Segestrella leptotera (Deichman-Branth). Oven over 

 Fjæren og op til højeste Vandstand følger et andet Algebælte 



