— 360 — 



bedste Udtryk for den fortrinligste Tilpasning, hvorfor de ogsaa er 

 nøjere undersøgte (se Fig.). 



Her i Landet har vi intet andet faststaaende Urfjæld end Øen 

 Bornholm; de større og mindre glaciale Stenstrøninger samt de 

 snart sjældne Stengærder ligner m. H. t. Likenvegetationen Born- 

 holms Indfjæld i den Grad, at de ikke behøver speciel Omtale. 



Bornholms Granitomraade ligger som et enligt Massiv, over 

 hvis Overflade Isen i sin Tid har skuret afsted fra Nordøsteuropa 

 ud over Danmark. Overfladen er derfor de fleste Steder stærkt 

 slidt og glattet. I næsten alle Konkaviteter i Fjældets Overflade 

 ligger et mere eller mindre tyndt Dække af Moræneaflejringer, 

 medens alle Konveksiteterne endnu staar næsten jordbare. Kun 

 enkelte Steder findes stejle Fjældvægge. Hele Øens Højde over 

 Havet er ringe; det højeste Punkt er kun ca. 500 Fod. Likenfloraen 

 er derfor en Lavlandsflora og kan ikke paralleliseres med alpine 

 Likenvegetationer i andre Bjærgegne. 



Om Konkurrenceforholdet og om Likenvegetationens Ud- 

 viklingshistorie kan anføres: Paa alle de afrundede Stenpartier, 

 som rager frem mellem Moræneaflejringerne, sidder Likenerne, oftest 

 i stor Mængde, ganske dækkende Stenen. Men de enkelte Individer 

 har naturligvis kun begrænset Levetid; — Vegetationens Sammen- 

 sætning paa et givet Sted er i stadig Fluktueren. Denne Fluktueren 

 har jeg nøjere søgt at faa Rede paa. Mine Studier desangaaende 

 er dels foretagne paa Bornholm dels paa et ganske lignende Granit- 

 omraade paa Ifvø i Skaane. 



Paa Stenpartiernes friskeste (o: mindst forvitrede) Pletter sidder 

 Skorpelikener. Disse var sikkert de første, der efter Istiden indfandt 

 sig paa det nøgne Fjæld, hvilket kan sandsynliggøres ved den 

 Kendsgerning, at Skorpelikener altid danner Fortroppen for Liken- 

 vegetationen paa friskblottede Stenpartier , der f. Eks. ved Frost- 

 sprængninger er bragt for Dagen. (Paa kølige, nogenlunde fugtige 

 Nordhælder o. 1. Steder, kan dog vistnok Mosser komme før Like- 

 nerne og erobre Pladsen. Sammen med og mellem disse lever ofte 

 en Del fugtighedsøgende Likener, navnlig forskellige Gollemacéer. 

 Paa saadanne Steder er funden: Nephromium lævigatum Ach. ; 

 Peltigera canina L., Sticta scrobiculata Scop., Lecanora lanuginosa, 

 Massalongia carnom, Collema flaccidum Ach., Leptogium lacerum, 

 L. palmatum). Blandt Skorpelikenernes Mængde noterede jeg paa 

 Ifvø i Flæng Lecanora atra, Buellia (Bhizocarpon) viridiatrum, 

 Hæmatomma coccineum , Buellia badioatra, Aspicilia cinerea; disse 



