— XX - 



smalbladet og en bredbladet Form; som Ukrudt findes næsten altid en tidligblom- 

 strende Form af Galium Moll ug o L., der vist kan benævnes G. erectum Huds. 

 Det fremgik særdeles tydeligt af Kulturparcellerne, at de to Former er meget af- 

 vigende fra hinanden. Den smalbladede Form, der kan betragtes som en Race 

 af Lotus tenuifolius (L.) Rchb., har mindre Kroner og senere Blomstring 

 foruden meget smallere Smaablade; den bredbladede Form kan nærmest 

 regnes for en opret og næsten glat Race af Lotus corniculatus L.; dog svarer 

 ingen af de to italienske Former 1 ) nøjagtigt til de danske Arter, hvad vi næste 

 Dag kunde overbevise os om ved at sammenligne dem med kraftige og vel- 

 voksne L. corniculatus fra Vejgrøfter syd for Skelskør og med typiske L. tenui- 

 folius fra Strandenge ved Stigsnæs. Af andre Kulturer, der særlig inter- 

 esserede os, kan nævnes en Parcel med Poa palustris L. (P. fertilis Host), 

 fremkommet af engelsk Frø, hvorom bl. a. Forekomsten af Vulpia myurus som 

 Ukrudt vidnede. 



Efter et Par Timers Vandring paa Forsøgsstationens Jorder skiltes vi fra 

 Hr. Nielsen og gik tilbage til Skelskør, hvor Middagsmaden ventede os. Efter 

 denne gik vi til Borreby, hvor de fleste af os for en Stund forlod Botaniken 

 og under Godsforvalterens Ægide besaa den prægtige gamle Herregaard baade 

 udvendig og indvendig. Parken og dens Flora er omtalt i Bot. Tidsskr., 18. Bd. 

 (E. Rostrup: Excursionen til Skjelskør Egnen 19.— 20. Juni 1892), saa den vil 

 jeg lade uomtalt. Derimod vil jeg gaa lidt ind paa Beskrivelsen af en stor 

 Sump, der ligger lige vest for Parken. Fra Skelskør Inderfjord gaar der en 

 Lavning i sydøstlig Retning, utvivlsomt en gammel Fjordarm. Dens indre 

 (østlige) Del, der benævnes „Gammelsø" paa Kortet, blev undersøgt af Lange 

 og Saunte; de fandt der adskillige mindre almindelige Planter, som P. Nielsen 

 i sin Sydvestsjællands Flora (Bot. Tids., 6. Bd.) omtaler derfra, saaledes f Eks. 

 Sturmia Loeselii. Der har været gjort Forsøg paa at udtørre Lavningen ved 

 Udpumpning, og en Kanal strækker sig fra Syd for Borreby til Fjorden, hvorfra 

 den er adskilt ved et Dige; men Pumpeværket benyttes nu næppe mere, der- 

 imod pumper en Vejrmølle noget af Vandet bort. Landevejen fra Skelskør til 

 Stigsnæs føres af en Dæmning lidt vest for Borreby tværsover Lavningen, og det 

 var det sumpede Parti mellem Borrebys Park og Landevejen, vi un- 

 dersøgte. Der var ret store Partier aabent Vand, hvori fandtes Lemna minor og 

 gibba, Hydrocharis og Ceratophyllum submersum. I Randen stod store Bestande 

 af Arundo phragmites, Typha angustifolia og Scirpus Tabernæmontani samt 

 Hippuris; de tre første dannede rene Bevoksninger afvekslende med hverandre. 

 Indenfor disse høje Planter kom Glyceria fluitans, Ranunculus sceleratus og 

 Cineraria palustris i Massevis, og indenfor disse igen et Bælte, hvis Karakter- 

 planter var Alopecurus geniculatus og Ranunculus repens. Imellem de her 

 nævnte dominerende Planter noteredes adskillige andre: Caltha, Carex Goode- 

 noughii, Mentha aquatica, Oenanthe aquatica, Roripa nasturtium (i Mængde), 

 Alisma plantago, Rumex hydrolapathum (i ret stor Mængde), Sium latifolium, 

 Veronica aquatica, Triglochin palustre, Iris pseudacorus og paa fastere Bund 

 Juncus Gerardi og flere andre Arter, der angav Strandens Nærhed. Paa den 

 anden (vestlige) Side af Landevejsdæmningen var der langs Kanalen en Skov 

 af Arundo phragmites og indenfor denne en almindelig Strandeng med Juncus 

 Gerardi, Lotus tenuifolius, Carex distans, Odontites simplex o. s. v. Vi fulgte 



x ) I den botaniske floristiske Literatur finder jeg intet Steds Oplysninger om 

 disse Former. 



