— XXXVIII — 



betragtes som et Supplement til en Artikkel af mig i „Naturen og Mennesket", 

 Avgust— Septbr. 1895 S. 134 flg. 1 ). 



Fra Bjørnsknude (lige overfor Æbeløen og Bogense) og saa omtrent H% Mil 

 mod Nordvest findes mange Plantearter samlede, som ellers først findes langt 

 herfra og enkeltvis. 



Selve Strandbredden er her for det meste sandet (fra Bjørnsknude og 

 indad mod Vejle Fjord mest stenet), og i kortere el. længere Afstand fra 

 Stranden findes et Bælte af moseagtig Jord el. Eng. 



Ganske nær Vandkanten findes her: Cakile maritima og (især henad mod 

 det udtørrede „Haabet") Eryngium maritimum samt meget udbredt Halianthus 

 peploides; i nogle Aar saas ogsaa Solanum Dulcamara marinum, men jeg har 

 i de sidste Aar forgæves ledt efter den. 



Fra Fiskerlejet „ Strandhusene " ved Bjørnsknude til Stationsbyen „ Juels- 

 minde" findes en Strækning ganske flad Mose el. om man vil Hedemose og 

 Eng, og her er det især at der findes Plantearter, som maaske er enestaaende 

 i Bjerre Herred; her findes en hel lille Bevoksning af Vaccinium Vitis idaea, 

 som endog skaffer Ejeren en lille Indtægt; dernæst Salix repens og især i 

 Smaagrøfter: Lycopus europaeus og Samolus Valerandi. 



Af Planter , som dog ogsaa kan træffes andetsteds nævnes : Ranunculus 

 sceleratus, Armeria vulgaris; især omkring Juelsminde: Hydrocotyle vulgaris, 

 Valerianella olitoria; og længere mod Nord, i nogen Afstand fra Stranden: 

 Lythrum Salicaria 2 ) og Eupatorium cannabinum samt Solanum Dulcamara; 

 et enkelt Sted fandtes for nogle Aar siden Comarum palustre, men den er nu 

 uddød; det samme er Tilfældet med Impatiens noli tangere og Solanum nigrum, 

 som begge har vokset i Skoven Øst for Hellebjerg Mølle; de to sidste har jeg 

 ikke fundet nogensteds i Herredet i de sidste 10 Aar. 



Herefter fremsættes Bemærkninger om de andre enkelte Plantearter, der 

 frembyder særlige Forhold. 



Chrysosplenium alternifolium. I de sidste 4 — 5 Aar (især) er den aftaget 

 ganske betydeligt; de faa Pletter, hvor den har været at finde, er indskrænkede 

 meget i Omfang, og Bevoksningens Tæthed, Antallet af Individer, er nu saa 

 ringe, at den maa betragtes som uddøende, og jeg har slet ikke iagttaget, at 

 den er optraadt paa andre Steder end netop der, hvor jeg nu i 25 Aar har 

 set den: et Sted i Klakring Nørskov, der er den helt forsvundet nu, et Sted i 

 Klakring Haver langt imod Øst — der findes den tidligst — og et Sted i 

 Barrittyk. 



*) Det vilde være mig kært, om jeg her maatte rette nogle Fejl i hin 

 Artikkel. 



At jeg Side 145 skriver, at Langes Beskrivelse af Skov-Fladbælg ikke 

 passer paa de Eksemplarer, jeg har set, skyldes en utilgivelig Misforstaaelse 

 fra min Side af Langes Tekst; Langes Beskrivelse passer netop udmærket, 

 og jeg udtrykker da ogsaa i Slutningen af Artiklen min Beundring for 

 hans Beskrivelse af en anden Art, ligesom det altid har været mig en Glæde, 

 naar jeg har set en god, træffende Beskrivelse af Naturgenstande. 



Af de ikke faa Trykfejl, der er indløbne, rettes de værste her; S. 142. 17 

 Lystskovene skal være: Kystskovene, S. 143. 7 Smaaøer skal være: 

 Smaasøer, S. 145. 20 Strand Neide skal være: Strand Melde, S. 147. 15 

 skal Parentesen sluttes efter: Hvid-torn, S. 147. 16— 17 hulrodet Lærkespore 

 rettes til: liden Lærkespore, S. 148. 20 graa Lynke skal være: graa 

 Bynke, aim. Svinemæk skal være: aim. Svinemælk. 

 2 ) Denne har jeg ogsaa fundet ved et Hegn s. for Gramrode i Raarup Sogn. 



