- XLIV - 



flans Euler: Växtkemi dess grunder och resultat. Del I. Det kemiska" 

 materialet. Stockholm (Geber) 1907. 



Det foreliggende 1. Bind (260 Sider) er nærmest en systematisk-kemisk 

 Oversigt over de Stoffer, som spiller en Rolle i den fysiologiske Plantekemi 

 d. v. s. som indgaar i de kemiske Omdannelser i den levende Plante. Forfatteren 

 gaar til Arbejdet med udmærkede Forudsætninger og tilmed støttet af sin Hustrus, 

 Plantefysiologen Astrid Euler f. Cleve's botaniske Indsigt. Det første Bind giver da 

 ogsaa en særdeles nyttig og klar Oversigt over Plantestofferne. 



Om Værket som Helhed kan man naturligvis ikke dømme endnu, men det 

 maa siges, at 1. Del lover meget, som forhaabentlig opfyldes af de bebudede to 

 følgende Dele, hvoraf 2. Del vil give det fysisk-kemiske Grundlag for Forstaaelsen 

 af kemiske Omsætninger og 3. — sidste — Del vil sammenknytte de to første 

 Deles Indhold med biologiske Fakta. 



I Indledningskapitlet spores stor Begejstring for det kemisk-biologiske Forsk- 

 nings-Omraade ; dog gaar Forfatteren i sin Begejstring vel vidt, naar han aabner 

 Fremstillingen med disse Ord: „Redan nu kan växtfysiologien sägas vara iden- 

 tisk med växtkemi". Man kunde saamæn lige saa godt sige, at alt hvad der 

 sker i Verden er kemisk — noget er der jo om det, da „Kemi" kan defineres 

 ret elastisk. Mon der dog ikke skulde være andet og mere i Planteverdenens 

 Liv end hvad Kemien allerede nu kan klare for os? Ja dette vil nok fremgaa 

 af det færdige Værk, i hvilket vi altsaa nu har Ret til at vente bl. a. en Pirrin- 

 gernes, Bevægelsernes, Udviklingens og Arvelighedens Kemi. I alt Fald kan 

 man sikkert vente, at Værket vil gennemføre moderne kemiske Synspunkter 

 overalt, hvor det er muligt; og det er lige saa sikkert, at Arbejdet fortjener 

 fuld Opmærksomhed i vore biologisk interesserede Kredse. Om vi skal afskedige 

 Plantefysiologerne og erstatte dem med Kemikere, kan tidsnok diskuteres, naar 

 Værket er afsluttet; endnu er Silkesnoren der ikke. W. Johannsen. 



3die internationale botaniske Kongres i Bruxelles 1910. Der er udsendt 

 de første Cirkulærer angaaende denne Kongres, som vil omfatte 5 Sektioner; 

 1) for Kryptogamernes Nomenklatur, 2) den palæobotaniske Nomenklatur, 

 3) den plantegeografiske Nomenklatur, 4) botanisk Bibliografi og Dokumentation, 

 5) botanisk Undervisning. For de to første Sektioner blev der paa Kongressen 

 i Wien 1905 nedsat Kommissioner med det Hverv at udarbejde Forslag til nye 

 Nomenklaturregler i Lighed med dem, der blev vedtagne for Fanerogamernes 

 Vedkommende paa Kongressen i Wien. 



Mindesmærke for Professor E. Rostrup. Der er i Marts 1908 udsendt en 

 Opfordring til at yde Bidrag til et Mindesmærke for afdøde Professor Rostrup, 

 der tænkes rejst ved Landbohøjskolen. Opfordringen er underskrevet af c. 100 

 Videnskabsmænd, Jordbrugere, Lærere o. a. Forretningsudvalgets Formand er 

 Dr. L. Kolderup Rosenvinge, dets Kasserer Professor Dr. F. Kølpin-Ravn. 



Lunds botaniske Forening fejrede d. 4. April sit 50 Aars Jubilæum ; i den 

 Anledning sendte Dansk botanisk Forening den en telegrafisk Lykønskning. 



Magisterkonferens i Naturhistorie med Botanik som Hovedfag og Plante- 

 fysiologi som Speciale absolveredes d. 24. Januar 1908 af P. Boisen Jensen. 



